Cserny Ákos / Péteri Attila

Választójogi

és népszavazási

kommentárok

Wolters Kluwer • Budapest, 2017

Kiadja a

Wolters Kluwer Kft.

Budapest, 2017

1117 Budapest, Prielle Kornélia u. 21–35.

Telefon: +36 (1) 464-5656

Fax: +36 (1) 464-5657

e-mail: info-hu@wolterskluwer.com

www.wolterskluwer.hu

Felelős vezető: Tóth Gábor, a Wolters Kluwer Kft. ügyvezetője

Kiadásért felelős: Gócza Éva

A kiadványok szerkesztéséért felelős: dr. Rajházi Mónika

Felelős szerkesztő: dr. Klemencsics Andrea

Műszaki szerkesztés: Wolters Kluwer Kft.

Grafikai tervezés: Wolters Kluwer Kft.

Nyomdai előkészítés: KorrInfo Kft.

ISBN 978 963 295 699 2

Termékkód: YEB1732

Kiadványaink megtekinthetők és megvásárolhatók szakkönyvesboltunkban a Kiadó címén, továbbá a shop.wolterskluwer.hu portálon.

Minden jog fenntartva, beleértve a sokszorosítás és a mű bővített, illetve rövidített változatának kiadási jogát is.

A Kiadó írásbeli hozzájárulása nélkül sem a teljes mű, sem annak bármely része semmiféle formában (fotokópia,

mikrofilm vagy más hordozó) nem sok szorosítható.

Szerzők:

dr. Cserny Ákos

dr. Péteri Attila

A szerzők a 2014. január 15-én lezárt „Választójogi Kommentárok” című eredeti művet az azóta bekövetkezett változások alapján átdolgozták, és kiegészítették a népszavazás kezdeményezéséről, az európai polgári kezdeményezésről, valamint a népszavazási eljárásról szóló 2013. évi CCXXXVIII. törvényhez fűzött kommentárral.

Lektor:

dr. Pálffy Ilona

Kézirat lezárva:

2017. november 30.

Második, átdolgozott és kiegészített kiadás

© dr. Berta Zsolt, dr. Cserny Ákos, dr. Péteri Attila, dr. Sári Miklós, Szablics János, Budapest, 2017

© Wolters Kluwer Kft., Budapest, 2014, 2017

RÖVIDÍTÉSEK JEGYZÉKE

Abtv.

az Alkotmánybíróságról szóló 2011. évi CLI. törvény

Btk.

a Büntető Törvénykönyvről szóló 2012. évi C. törvény

EBESZ

Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet

ENSZ

Egyesült Nemzetek Szervezete

EPvjt.

az Európai Parlament tagjainak választásáról szóló 2003. évi CXIII. törvény

HVB

helyi választási bizottság

HVI

helyi választási iroda

IFES

International Foundation for Electoral Systems

Infotv.

az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló 2011. évi CXII. törvény

Mötv.

Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011. évi CLXXXIX. törvény

Mttv.

médiaszolgáltatásokról és a tömegkommunikációról szóló 2010. évi CLXXXV. törvény

Nektv.

a nemzetiségek jogairól szóló 2011. évi CLXXIX. törvény

Nemzetközi IDEA

International Institute for Democracy and Electoral Assistance

Nsztv.

a népszavazás kezdeményezéséről, az európai polgári kezdeményezésről, valamint a népszavazási eljárásról szóló 2013. évi CCXXXVIII. törvény

NVB

Nemzeti Választási Bizottság

NVI

Nemzeti Választási Iroda

Nyilatkozat

A nemzetközi választási megfigyelés alapelveiről és a nemzetközi választási megfigyelők Magatartási Kódexéről szóló Nyilatkozat

OECD

Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (Organisation for Economic Co-operation and Development)

OSCE/ODIHR

a Demokratikus Intézmények és Emberi Jogok Hivatala (Office for Democratic Institutions and Human Rights)

Övjt.

a helyi önkormányzati képviselők és polgármesterek választásáról szóló 2010. évi L. törvény

Ötv.

helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXVI. törvény

1952-es Pp.

a polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény

Pp.

2016. évi CXXX. törvény

Ptv.

a pártok működéséről és gazdálkodásáról szóló 1989. évi XXXIII. törvény

TVB

területi választási bizottság

TVI

területi választási iroda

UNESCO

Egyesült Nemzetek Nevelésügyi, Tudományos és Kulturális Szervezete (United Nations Educational, Scientific and Cultural Organization)

1997-es Ve.

a választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény

Ve.

a választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény

Vjt.

az országgyűlési képviselők választásáról szóló 2011. évi CCIII. törvény

KOMMENTÁR AZ ORSZÁGGYŰLÉSI KÉPVISELŐK VÁLASZTÁSÁRÓL SZÓLÓ 2011. ÉVI CCIII. TÖRVÉNYHEZ

BEVEZETÉS

A választójogot Magyarország Alaptörvénye XXIII. cikkének (1) bekezdése alapvető állampolgári alapjogként szabályozza, míg a választási alapelveket a 2. cikk (1) bekezdésében rögzíti. Mindezeket meghaladóan az Alaptörvény egyéb rendelkezéseket nem tartalmaz a választójog vonatkozásában, következésképpen az Országgyűlés feladata, hogy a választásokkal kapcsolatos anyagi és eljárási szabályanyagot megalkossa. Az Országgyűlés e döntési szabadságát csak az Alaptörvény keretei között gyakorolhatja, úgy köteles e rendelkezéseket meghozni, hogy azok az Alaptörvénnyel ne ütközzenek, az abban foglalt alapvető jogot alkotmányellenes módon ne korlátozzanak. A törvényhozó e kötelezettségének eleget téve az országgyűlési képviselőválasztás anyagi jogi szabályait az országgyűlési képviselők választásáról szóló 2011. évi CCIII. törvényben (a továbbiakban: Vjt.) rendezte.

Az Országgyűlés

– alapozva Magyarország népképviseleten alapuló törvényhozási hagyományaira;

– garantálva, hogy hazánkban a közhatalom forrása a nép, amely hatalmát elsősorban választott képviselői útján, a választók akaratának szabad kifejezését biztosító választáson gyakorolja;

– biztosítva a választópolgárok jogát az általános és egyenlő választójoghoz, továbbá a közvetlen és titkos szavazáshoz;

– tekintettel arra, hogy a pártok közreműködnek a nép akaratának kialakításában és kinyilvánításában;

– elismerve, hogy a Magyarországon élő nemzetiségek államalkotó tényezők, és Alaptörvényben biztosított joguk az Országgyűlés munkájában való részvétel;

– garantálva továbbá, hogy a határainkon kívül élő magyar állampolgárok a politikai közösség részesei;

az Alaptörvény végrehajtására, az Alaptörvény XXIII. cikk (1), (4) és (6) bekezdése és 2. cikk (1) és (2) bekezdése alapján, a magyar országgyűlési képviselők választásának anyagi jogi szabályairól a következő törvényt alkotja.

1. A választási alapelvek

A választási rendszer demokratizmusának egyik fokmérője, hogy az Alkotmány és alkotmányos jogszabályok deklarálják-e az alábbi, úgynevezett választási alapelveket és megteremtik-e ezek érvényesülésének jogi és szervezeti biztosítékait. (Az alapelvek levezethetők az ENSZ keretében, 1966-ban elfogadott Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmánya 25. cikkéből is.) Az Alaptörvény 2. cikk (1) bekezdése öt választási alapelvet határoz meg, melyekre a Vjt. a preambulumában is hivatkozik. Ezek a választójog általánossága és egyenlősége, a szavazás közvetlensége és titkossága, valamint a szabad választás alapelve.

2. A választójog általánossága

a) Az alapelv értelmében minden nagykorú magyar állampolgárt – az Alaptörvény XXIII. cikk (4) és (6) bekezdésében meghatározott kivételektől eltekintve – megillet a választójog az országgyűlési képviselőválasztáson.

Az Alkotmánybíróság 6/1991. (II. 28.) AB határozatában megfogalmazott álláspontja szerint – mivel különösen fontos állampolgári jogról van szó – csak igen jelentős elvi indokból korlátozható az általánosság alapelve. Ennélfogva sem kényelmi szempontok, sem áthidalható technikai nehézségekre való hivatkozás, sem pedig a választási eredmény, minél rövidebb idő alatt történő nyilvánosságra hozatalára irányuló célkitűzés nem szolgálhat alapul a korlátozáshoz.

A korlátozásnak – az előbbieken túl – természetesen összeegyeztethetőnek kell lennie az Alaptörvény rendelkezéseivel is. Ennek megfelelősen határozza meg Magyarország Alaptörvénye XXIII. cikk (1) és (6) bekezdésében azokat a feltételeket, melyek teljesülése esetén gyakorolható a választójog. Ezek pedig: a politikai közösséghez való tartozás (magyar állampolgárság), meghatározott életkor elérése (nagykorúság), továbbá az a tény, hogy az illető személyt a bíróság a választójog gyakorlásából ne zárja ki.

b) A nagykorúság meglétének követelménye pozitív feltétel. A magyar állampolgárok a nagykorúság elérését követően az országgyűlési képviselők, az Európai Parlament tagjai, valamint a helyi önkormányzati képviselők és polgármesterek választásán is aktív és passzív választójoggal rendelkeznek.

A nagykorúság fogalmát a Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvény 2:10. §a bontja ki. Eszerint nagykorú az a személy, aki betöltötte 18. életévét, továbbá az a 18. életévét még be nem töltött kiskorú, aki gyámhatósági engedéllyel házasságot kötött, kivéve, ha a házasságot a bíróság a cselekvőképesség hiánya vagy szükséges gyámhatósági engedély hiánya miatt érvénytelenítette. Egyéb, bíróság által érvényesített érvénytelenségi ok vagy a házasság felbomlása esetén a nagykorúság és annak választójogi következményei megmaradnak.

c) Fontos megjegyezni, hogy az Alaptörvény a korábbi gyakorlattól eltérően nem támasztja a magyarországi lakóhelyet feltételként az országgyűlési választásokon való aktív és passzív választójog gyakorlásához, melynek következtében a magyarországi lakóhellyel nem rendelkező, de magyar állampolgársággal bíró személyek is választók és választhatók. (Hozzátesszük, hogy a legtöbb európai ország már régóta a lakóhelyre való tekintet nélkül garantálja állampolgárainak a parlamenti választójogot.)

A választópolgárok azonos alapon történő joggyakorlását, így az általánosság alapelvének érvényesülését szolgálják a választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvényben (a továbbiakban: Ve.) alkalmazott egyes jogintézmények, így például az átjelentkezés, a külképviseleti szavazás, a levélszavazás, illetve a mozgóurnával történő szavazás lehetőségének biztosítása, továbbá a fogyatékossággal élők szavazásának könnyítését biztosító megoldások is.

3. A választójog egyenlősége

Az egyenlő választójog követelménye speciális szabály az általános jogegyenlőségi rendelkezésekhez képest. Az Alaptörvény a XV. cikk (2) bekezdésében rögzíti ugyanis, hogy Magyarország az alapvető jogokat mindenkinek bármely megkülönböztetés – így faj, szín, nem, fogyatékosság, nyelv, vallás, politikai vagy más vélemény, nemzeti vagy társadalmi származás, vagyoni, születési vagy egyéb helyzet szerinti különbségtétel – nélkül biztosítja. Természetesen a diszkrimináció tilalma a választójog területén is alapkövetelmény, de ez csak abban az esetben mérhető, ha azonos jogalanyi körre vonatkoztatjuk. A diszkrimináció tilalmába ütközik az azonos jogalanyi körhöz tartozó személyek indokolatlan és alaptörvény-ellenes módon történő megkülönböztetése. [22/2005. (VI. 17.) AB határozat.] Ellenben fel sem merül az alaptörvény-ellenesség kérdése akkor, ha különböző alanyi körre vonatkozóan, eltérő szabályokat rögzít a jogalkotó.

Az egyenlőség alapelvének két oldala van: egyrészt a szavazatok egyenértékűsége, másrészt a szavazatok közel azonos súlya. Az előbbi formai, a második tartalmi oldalról ragadja meg a szavazójog egyenlőségének alapelvét, de komoly gyakorlati jelentősége van annak, hogy kinek hány szavazata van, és egy választókerületben hány választópolgár szavazhat. A tartalmi egyenértékűségre a választókerületeknél, míg a formai szempontokra a szavazásnál térünk ki.

A választójog egyenlősége nemcsak a választópolgárok oldalán megjelenő követelmény, hanem a jelöltek közötti esélyegyenlőséget is magában foglalja. A választási eljárásban mind a választási szerveknek, mind az egyéb szereplőknek (például média, sajtó) biztosítaniuk kell ezen alapelv érvényesülését.

4. A szavazás közvetlensége

Az alapelvből következik, hogy a magyar választópolgárok közvetlenül adják le voksukat, személy vagy testület közbeiktatása, illetőleg áttételes megoldás nélkül, mind az országgyűlési egyéni választókerületek képviselőjelöltjeire, mind pedig az országos listákra. E gyakorlattal szemben a közvetett szavazásra példa az Amerikai Egyesült Államok elnökválasztási gyakorlata, ahol az elnököt a polgárok közvetve, elektorok útján választják. Ugyancsak közvetett választásról beszélhetünk Németországban és Ausztriában, ahol a különböző tartományi parlamentek közvetlenül választott képviselői delegálják a szövetségi parlament tagjainak egy részét.

Nem jelenti a közvetlenség alapelvének sérelmét sem az a tény, hogy a választások során a választópolgárok a pártok, illetőleg a jelölő szervezetek által összeállított listára szavaznak, és szavazatukkal nem befolyásolhatják a jelöltek listán belüli sorrendjét, sem pedig a töredékszavazatok rendszere.

5. A szavazás titkossága

A szavazás titkosságának alapelve – mint a választások tisztaságának egyik legfőbb biztosítéka – azt jelenti, hogy a választópolgár által leadott szavazat tartalma semmilyen körülmények között nem kerülhet nyilvánosságra. Ennek garanciája egyfelől az, hogy meg kell teremteni a lehetőséget a választópolgárok számára a titkos – más személy által nem megismerhető – szavazásra, másrészt olyan technikai és eljárási rendszert kell kialakítani, amely nem teszi lehetővé annak megállapítását, hogy a választópolgár milyen tartalmú szavazatot adott le.

A szavazás titkossága a választásokkal szemben támasztott feltétlen érvényesülést kívánó követelmény, azaz korlátozása nem fogadható el. A titkosság követelményének természetesen a szavazás minden formájánál érvényesülnie kell, olyan törvényi biztosítékok mellett, mint például a szavazófülke, lepecsételt urna vagy a szavazóhelyiségben tartózkodók körének szabályozása. A hagyományos, szavazóhelyiségben személyesen történő szavazás esetében azonban lényegesen könnyebb az alapelv biztosítása, szemben a választás egyéb módokon (levélben, mozgóurnával) történő gyakorlásánál. A választási szervek feladata az, hogy a jogszabályoknak megfelelően, a titkosság biztosításának követelményét szem előtt tartva alakítsák ki a szavazóhelyiséget, és garantálják a választópolgárok befolyásolástól mentes joggyakorlását.

6. A szabad választás alapelve

Az Alaptörvény a demokratikus választások egyik legfontosabb alapelvével egészítette ki az Alkotmányban még csak négy elemből álló választási alapelvek körét. Míg a többi alapelv érvényesítését az állam konkrét jogszabályi rendelkezések megalkotásával biztosítja, addig a választók akaratának szabad kifejezését biztosító választások garanciáját nemcsak a fair választási szabályozás, hanem – a választási szabályozáson túlmutató módon – a jelöltek, pártok, választópolgárok alkotmányos jogainak széles körű érvényesülése adja. Ide tartozik például az egyesülési jog, a gyülekezési jog, a véleménynyilvánítás szabadsága, a sajtó és a média szabadsága és sokszínűsége, a diszkrimináció tilalma vagy a hatékony jogorvoslathoz való jog.

7. A nemzetiségek parlamenti képviselete

a) A nemzeti és etnikai kisebbségek országgyűlési képviseletének Alkotmányból fakadó szükségességét az Alkotmánybíróság az 1990-es években két döntésében is rögzítette. A 35/1992. (VI. 10.) AB határozatban megállapította, hogy az Országgyűlés jogalkotói feladatát elmulasztva alkotmányellenes helyzetet idézett elő, amikor nem szabályozta a nemzeti és etnikai kisebbségek parlamenti képviseletét. Az Alkotmánybíróság felhívta az Országgyűlést, hogy ezen elmulasztott törvényalkotási kötelezettségének 1992. december 1-ig tegyen eleget. A Testület rögzítette továbbá, hogy a képviselet szükséges előfeltétele annak, hogy a nemzeti és etnikai kisebbségek államalkotó tényezői szerepüket betölthessék, azonban a nemzeti és etnikai kisebbségek általános képviseletének törvényi biztosítása addig, és azt követően még hosszú ideig nem történt meg az Alkotmány rendelkezéseinek megfelelő mértékben és módon. [Lásd erről még a 24/1994. (V. 6.) AB végzést.]

A nemzeti és etnikai kisebbségek parlamenti képviseletének megteremtése az egyik legrégebben fennálló alkotmányos mulasztása volt tehát az Országgyűlésnek, holott a nemzetiségek államalkotó tényező voltának megfogalmazása már az Alkotmány 1989. évi módosítása során megtörtént. Az Alaptörvény ugyanakkor ma már nemcsak a nemzetiségek államalkotó szerepét ismeri el, hanem jogukat is az Országgyűlés munkájában való részvételre. [Alaptörvény 2. cikk (2) bekezdés.]

b) A kisebbségek esélyegyenlősége biztosításának eszközeként több nemzetközi dokumentum említi a pozitív diszkriminációs intézkedések lehetőségét. Ilyen például a Faji diszkrimináció valamennyi formájának megszüntetéséről szóló ENSZ egyezmény, a Nemzeti kisebbségek védelméről szóló európai keretegyezmény, a nemzeti, etnikai, vallási vagy nyelvi kisebbségek jogairól szóló ENSZ-deklaráció, az EBESZ Koppenhágai dokumentuma, vagy az Európa Tanács Parlamenti Közgyűléseinek egyes ajánlásai.

Az Európa Tanács Nemzeti kisebbségek védelméről szóló, Strasbourgban, 1995. február 1-jén kelt keretegyezménye alapján Magyarország, mint szerződő ország kötelezettséget vállal arra, hogy megteremti a nemzeti kisebbségekhez tartozó személyek számára azokat a feltételeket, amelyek a kulturális, a társadalmi és a gazdasági életben, valamint a közügyekben – különösképpen az őket érintőkben – való részvételhez szükségesek.

8. A határon túli állampolgárok választójoga

a) Az ország határain túl élő állampolgárok választójogának biztosítása tekintetében Magyarország az utolsók között volt Európában. Az Alaptörvény ígéretet tesz preambulumában arra, hogy hazánk megőrzi az elmúlt évszázad viharaiban részekre szakadt nemzetünk szellemi és lelki egységét. Az Alapvetés D) cikke rögzíti, hogy „Magyarország az egységes magyar nemzet összetartozását szem előtt tartva felelősséget visel a határainkon kívül élő magyarok sorsáért, elősegíti közösségeik fennmaradását és fejlődését, támogatja magyarságuk megőrzésére irányuló törekvéseiket, egyéni és közösségi jogaik érvényesítését, közösségi önkormányzataik létrehozását, szülőföldön való boldogulásukat, valamint előmozdítja együttműködésüket egymással és Magyarországgal”. A XXIII. cikk (1) bekezdése pedig kimondja azt is, hogy „Minden nagykorú magyar állampolgárnak joga van ahhoz, hogy az országgyűlési képviselők, a helyi önkormányzati képviselők és polgármesterek, valamint az európai parlamenti képviselők választásán választó és választható legyen”. Ez utóbbi alaptörvényi rendelkezés tehát jelentős változást jelent, hiszen a korábbi Alkotmány a választásra jogosult magyar állampolgárok körét még az államterületen lakóhellyel rendelkezőkre szűkítette.

b) Az Alaptörvény értelmében a magyarországi lakóhely nem feltétele a továbbiakban a választójog gyakorlásának az országgyűlési képviselőválasztás és az országos népszavazás során. Az Alaptörvény XXIII. cikk (4) bekezdése ugyan lehetővé teszi, hogy sarkalatos törvény a választójogot vagy annak teljességét magyarországi lakóhelyhez kösse, azonban a Parlament ezzel a felhatalmazással az országgyűlési választások tekintetében csak az országgyűlési képviselők 2014. évi általános választásának kitűzéséig élt teljes terjedelemben [Vjt. 24. § (3) bekezdés], míg ezt követően a külhoni választópolgárok tekintetében a szavazás jogát a pártlistás szavazásra korlátozta. Mindezzel a hazai szabályozás is reagált – a nemzetközi trendekkel összefüggésben – a választások egyfajta „nemzetköziesedésének” folyamatára.

Kapcsolódó joggyakorlat

22/2005. (VI. 17.) AB határozat Az egyenlő választójog alapelvéből következő alkotmányos követelmény, hogy az egyéni választókerületekben a választásra jogosultak száma a lehető legkisebb mértékben térjen el egymástól.

35/1992. (VI. 10.) AB határozat Az Országgyűlés alkotmányos mulasztását rögzíti a kisebbségek parlamenti képviselete tárgyában.

6/1991. (II. 28.) AB határozat A választójog általánosságának és egyenlőségének korlátozása csak igen jelentős elvi indokból fogadható el és egyeztethető össze az Alkotmánnyal.

2/1990. (II. 18.) AB határozat A titkosság követelményének nem lehet olyan kiterjesztő értelmezést tulajdonítani, hogy a titkosság nem csupán a szavazásra, hanem a választással kapcsolatos valamennyi eljárásra irányadó.

Kúria Kvk.III.37.981/2016/3. Nem tekinthető tartózkodásra is alkalmas szavazófülkének egy asztalra kitett háromoldalú papírral elhatárolt szerkezetet. A helyi választási iroda ezért megsértette a Ve. 167. § (2) bekezdését, amikor nem biztosított legalább két – a törvényi rendelkezéseknek megfelelő – szavazófülkét a választás titkossága érdekében.

Kúria Kvk.II.37.967/2016/2. Önmagában nem sérti a választás, a szavazás titkosságát, ha a választópolgár a szavazólapról a szavazófülkében fényképfelvételt készít, tekintve, hogy az adott szavazat konkrét választópolgárhoz kötésére önmagában nem alkalmas.

Kúria Kvk.VI.37.942/2016/2. A rendeltetésszerű joggyakorlás választójogi alapelvébe ütközik az a magatartás, mely az országos népszavazás szavazólapjának lefényképezésére és az erre a célra létrehozott applikáción keresztül történő közzétételére hívja fel a választópolgárokat.

Kapcsolódó jogi szabályozás

Alaptörvény D) cikk, XV., XXIII. cikk, 2. cikk

Ve.

2013. évi V. törvény a Polgári Törvénykönyvről 2:10. §

2011. évi CLXXIX. törvény a nemzetiségek jogairól

1. ÉRTELMEZŐ RENDELKEZÉSEK

1. § E törvény alkalmazásában:

lakóhely: a polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásáról szóló törvény szerinti lakóhely, lakóhellyel nem rendelkező állampolgár esetében a tartózkodási hely.

párt: a pártok működéséről és gazdálkodásáról szóló törvény alapján létrehozott és nyilvántartásba vett szervezet.

Értelmező rendelkezések

A lakóhely fogalmánál a Vjt. átveszi a polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásról szóló 1992. évi LXVI. törvény meghatározását. [5. § (2) és (3) bekezdés.] E meghatározással szükségszerűen a Ve. is összhangban áll. Utóbbi szerint a „magyarországi lakcím: a bejelentett magyarországi lakóhely címe; a sem magyarországi, sem külföldi bejelentett lakóhellyel nem rendelkező személy esetében a bejelentett magyarországi tartózkodási hely címe”. (Ve. 3. § 5. pont.)

A párt fogalmának meghatározásánál a törvény a pártok működéséről és gazdálkodásáról szóló 1989. évi XXXIII. törvényre (a továbbiakban: Ptv.) utal. A Ptv. 1. §-a alapján a párt az egyesület egy különös formája, mely nyilvántartott tagsággal rendelkezik, és amely a nyilvántartásba vételét végző bíróság előtt kinyilvánítja, hogy a Ptv. rendelkezéseit magára nézve kötelezőnek ismeri el. A pártok tehát az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló 2011. évi CLXXV. törvény szervi hatálya alá tartoznak, azonban részükre törvény az egyesületre vonatkozó rendelkezésektől eltérő szabályokat állapíthat meg.

Kapcsolódó jogi szabályozás

2011. évi CLXXV. törvény az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról

1992. évi LXVI. törvény a polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásáról

1989. évi XXXIII. törvény a pártok működéséről és gazdálkodásáról

2. A VÁLASZTÓJOG

2. § (1) A választójog gyakorlása a választópolgár szabad elhatározásán alapul.

(2) Az országgyűlési képviselők választásán a névjegyzékben szereplő választópolgárok gyakorolhatják választójogukat.

(3) Az országgyűlési képviselők választásán nem választható, aki jogerős ítélet alapján szabadságvesztés büntetését vagy büntetőeljárásban elrendelt intézeti kényszergyógykezelését tölti.

1. A szabad elhatározáson alapuló joggyakorlás

A választójog alapvetően jogosultság, tekintettel arra, hogy annak gyakorlása a választópolgár szabad elhatározásán alapul. A választójog gyakorlása ugyanakkor nem csupán a polgár szavazásban való részvételére vagy a jelöltként történő indulására vonatkozik, hanem felöleli a választási eljárás valamennyi mozzanatát, amelyet biztosító eljárási alapelv a választási eljárásban való önkéntes részvétel elve. [Ve. 2. § (1) bekezdés b) pont.]

Létezik olyan európai választójogi modell, amely nem csupán jogként, hanem kötelezettségként kezeli az aktív választójog gyakorlását, így a választójog fennállása esetén, a szavazáson való meg nem jelenést szankcionálja. Ilyen szabályozási gyakorlat honos például Belgiumban.

A szabad elhatározás a szavazási folyamatban nem csupán a szavazáson való részvételt vagy az attól való tartózkodást, de a szavazat tartalmának szabad megválasztását is jelenti. Ennek védelmét szolgálja a szavazás titkosságára vonatkozó választási alapelv.

Szintén a választójog szabad elhatározáson alapuló gyakorlásának védelmét szolgálják a Büntető Törvénykönyvről szóló 2012. évi C. törvény (a továbbiakban: Btk.) 217. és 350. §ának egyes rendelkezései.

2. A névjegyzékben szerepléshez kötött joggyakorlás

A Vjt. a névjegyzékben való szerepléshez köti a választójog gyakorlását. Ennek a rendelkezésnek elsősorban a magyarországi lakcímmel nem rendelkező választópolgárok tekintetében van kiemelkedő jelentősége. Az Alaptörvény XXIII. cikk (1) bekezdése alapján ugyan valamennyi határon túl élő nagykorú magyar állampolgár rendelkezik választójogosultsággal, a választójogát azonban csak az gyakorolhatja, akit a Ve. szabályainak megfelelően kérelmére névjegyzékbe vesz a Nemzeti Választási Iroda (aktív regisztráció). Ennek az eljárásjogi jellegű előírásnak a részletesebb kibontását a Ve. rendelkezései tartalmazzák.

3. A választójog

Számos közismert nemzetközi dokumentum rögzít a választójog vonatkozásában rendelkezéseket, melyek néha szűkebben, máskor részletesebben szabályozzák a kérdéskört. Így például az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozata 21. cikkében bár nem részletezi, de említi a szabad választások és a választójog kérdéskörét. Az Emberi Jogok Európai Egyezményének 3. cikke deklarálja a szabad választáshoz való jogot: „a Magas Szerződő Felek kötelezik magukat arra, hogy észszerű időközönként, titkos szavazással szabad választásokat tartanak olyan körülmények között, melyek a törvényhozó testület megválasztását illetően biztosítja a nép véleményének kifejezését”. A Velencei Bizottság Code of Good Practice in Electoral Matters című dokumentuma értelmében pedig az államnak aktív magatartásával hozzá kell járulni ahhoz, hogy a polgár élhessen választójogaival.

Az Alaptörvény szerint a választójog alapvető állampolgári jogosultság. Olyan alapvető politikai jog, amely az állampolgároknak a hatalomgyakorlásban való részvételét hivatott biztosítani, és amelynek érvényesülése azt a követelményt támasztja az állammal szemben, hogy biztosítsa gyakorlásának feltételeit, módját, rendjét, valamint garanciáit. E kötelezettség egyrészt jogalkotási, másrészt konkrét szervezési feladatokat ró az államra. A jogi szabályozás alapját az Alaptörvényben és kétharmados törvényekben lefektetett szabályok képezik, amely mellett számos miniszteri rendelet részletezi a kérdéskört. A szervezési feladatokat 2014. május 3-tól a Nemzeti Választási Iroda látja el, autonóm államigazgatási szervként.

4. Negatív személyi feltétel a választójog gyakorlása tekintetében

Amennyiben valakit a bíróság a választójogból kizárt – akár bűncselekmény elkövetése, akár belátási képességének korlátozottsága miatt –, nem rendelkezik választójoggal. E követelményt már az Alkotmány is rögzítette, de az Alaptörvény szabályozása mégis alapvetően eltérő. A korábbi gyakorlatnak megfelelően, ha a bíróság valakit jogerős ítélettel automatikusan cselekvőképességet korlátozó vagy kizáró gondnokság alá helyezett, a közügyek gyakorlásától eltiltott, letöltendő szabadságvesztés-büntetésre ítélt, vagy büntetőeljárásban elrendelte intézeti kényszergyógykezelését, egyben elvesztette a választójogát is. A választójog gyakorlásának kérdésére a bíróságnak külön ki sem kellett térni, az automatikusan megszűnt. Az Alaptörvény azonban a XXIII. cikk (6) bekezdésében foglalt megfogalmazásával, miszerint a fent felsorolt feltételek miatt a bíróság a választójogból kizárhatja az állampolgárt, olyan feltételt támasztott a bírósággal szemben, hogy egyedileg vizsgálja meg a választójogból való kizárás szükségességét. A Btk. alapján a bíróság ezt szándékos bűncselekmény elkövetése esetén köteles megtenni, amennyiben a terheltet végrehajtandó szabadságvesztésre ítéli. Amennyiben a bíróság úgy dönt, hogy a terhelt a közügyek gyakorlásában való részvételre méltatlan, többek között sem aktív, sem passzív választójogát nem gyakorolhatja. [Btk. 61. § (1) bekezdés.]

Ugyancsak elveszíti mind az aktív, mind a passzív választójogát az, akit a bíróság a gondnokság alá helyezéssel kapcsolatos perben kizár a választójogból.

Magyarország 2007-ben csatlakozott a Fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ egyezményhez, amelynek 29. cikk a) pontja szerint „a részes államok másokkal azonos alapon garantálják a fogyatékossággal élő személyek számára politikai jogaik élvezetét, és vállalják, hogy biztosítják, hogy a fogyatékossággal élő személyek másokkal azonos alapon, hatékonyan és teljeskörűen vehessenek részt a politikai életben és a közéletben, közvetlenül vagy szabadon választott képviselőkön keresztül, beleértve a fogyatékossággal élő személyek jogát és lehetőségét a szavazásra és választhatóságra”.

Az Egyezményben leírtak megvalósulásának ellenőrzésére hivatott, a Fogyatékossággal Élő Személyek Jogainak Bizottsága 2011. szeptember 23-i, Spanyolországról szóló országjelentése szerint a szellemi fogyatékossággal élő személyek a választójogból még a választási képesség egyéni vizsgálata alapján sem zárhatók ki. A Fogyatékossággal Élő Személyek Jogainak Bizottsága Magyarországot a 2012. szeptember 27-i országjelentésében e tárgyban szintén elmarasztalta.

A Bizottság álláspontja szerint az Egyezmény megköveteli, hogy minden szellemi fogyatékossággal élő személyt a választójog a szellemi fogyatékossággal nem élő személyekhez hasonlóan megillessen, a választójogból való kizárásra a belátási képesség korlátozottságára hivatkozva még egyedi bírói döntésben se kerülhessen sor.

Az Alaptörvény szabályozása tehát – amely lehetővé teszi a fogyatékossággal élő személyek megfosztását a választójogtól – ellentétes Magyarország egyezményben foglalt kötelezettségeivel.

Az Alaptörvény XXIII. cikk (4) bekezdése szerint sarkalatos törvény a választhatóságot további feltételekhez kötheti. Ezzel a lehetőséggel élt a törvényalkotó, amikor a passzív választójog gyakorlásának lehetőségéből kizárta mindazokat, akik jogerős ítélet alapján szabadságvesztés-büntetésüket vagy büntetőeljárásban elrendelt intézeti kényszergyógykezelésüket töltik. A szabadságvesztés-büntetés alkalmazásának tehát nem okszerű következménye a közügyektől eltiltás, így azok a polgárok, akik szabadságvesztés-büntetésüket töltik, nem minden esetben vannak eltiltva a közügyektől. Ez a helyzet azt eredményezi, hogy részükre a szavazás feltételeit biztosítani kell. (Emberi Jogok Európai Bíróságának döntése, X. kontra Németország, kérelem száma: 2728/66., 326., 337. pont.)

Kapcsolódó joggyakorlat

32/2004. (IX. 14.) AB határozat A szavazás titkosságát az államnak minden körülmények között biztosítania kell.

5/2002. (II. 22.) AB határozat A jelöltté válás nem alkotmányos alapjog, kivéve, ha a választópolgár teljesíti a törvényben foglalt feltételeket.

63/B/1995. AB határozat Az Országgyűlésnek döntési szabadsága van a választójogi szabályok megalkotásakor.

38/1993. (VI. 11.) AB határozat Egy hatalmi ág legitimitása fakadhat egy másik hatalmi ágból, de a felhatalmazásnak ilyen esetben is a néptől kell származnia.

6/1991. (II. 28.) AB határozat A választójog kiemelkedően fontos politikai jog, melynek jelentőségét az adja, hogy a választópolgárok csak négyévente tudnak beleszólni a törvényhozó testület összetételébe.

Kapcsolódó jogi szabályozás

Alaptörvény XXIII. cikk

Btk. 217. §, 350. §

Ve. V. Fejezet

2007. évi XCII. törvény a Fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló egyezmény és az ahhoz kapcsolódó Fakultatív Jegyzőkönyv kihirdetéséről

Kapcsolódó európai uniós jogi szabályozás

Rec(2006)5. Recommendation a Tanács Miniszteri Bizottságának ajánlása a fogyatékos emberek jogainak érvényesítésére, társadalomban való teljes körű részvételük előmozdítására

3. AZ ORSZÁGGYŰLÉSI KÉPVISELŐK SZÁMA

3. § (1) Az országgyűlési képviselők száma százkilencvenkilenc.

(2) Százhat országgyűlési képviselőt egyéni választókerületben, kilencvenhárom országgyűlési képviselőt országos listán választanak.

Az országgyűlési képviselők száma

A hazai megoldás kombinálja a többségi és az arányos választási rendszer elemeit. Ennek megfelelően a törvény kötötten határozza meg mind az egyéni választókerületekben, mind a listás választókerületben kiosztható mandátumok maximális számát: százhat egyéni választókerületre osztja az országot, amely egyben egy kilencvenhárom mandátumos országos listás választókerületet alkot.

(E megoldás alapjaiban tér el a magyar választási rendszer korábbi megoldásától, ahol a százötvenkettő területi és ötvennyolc kompenzációs mandátum flexibilisen változott egymáshoz képest. Azon mandátumok ugyanis, amelyeket területi listán nem sikerült kiosztani a szavazatok eloszlása miatt, a jelenlegit megelőző választási mechanizmusban az országos kompenzációs mandátumok számát növelték.)

Az országgyűlési képviselői létszám ilyen módon történő megváltoztatása alapvetően annak a – rendszerváltás óta meglevő – társadalmi elvárásnak való megfelelésként értékelhető, hogy csökkenjen a politikai elit létszáma Magyarországon.

4. AZ EGYÉNI VÁLASZTÓKERÜLETEK

4. § (1) Minden egyéni választókerületben egy országgyűlési képviselő választható.

(2) Az egyéni választókerületeket úgy kell kialakítani, hogy

a) azok ne lépjék át a megyehatárokat, valamint a főváros határát,

b) azok összefüggő területet alkossanak,

c) a választásra jogosultak száma megközelítően azonos legyen.

(3) A fővárosi kerület, valamint – ha a választásra jogosultak száma meghaladja az egyéni választókerületek választásra jogosultjainak átlagos számát – a település két vagy több egyéni választókerületre osztható.

(4) Az egyéni választókerület választásra jogosultjainak száma az egyéni választókerületek választásra jogosultjainak országos számtani átlagától tizenöt százaléknál nagyobb mértékben – a földrajzi, nemzetiségi, történelmi, vallási és egyéb helyi sajátosságokat, valamint a népességmozgást is figyelembe véve – kizárólag a (2) bekezdés a) és b) pontjában foglaltak érvényesülése érdekében térhet el.

(5) A megyékben és a fővárosban az egyéni választókerületek számát az 1. számú melléklet, sorszámát, székhelyét és területi beosztását a 2. számú melléklet tartalmazza.

(6) Ha a (4) bekezdésben foglalt eltérés meghaladja a húsz százalékot, az Országgyűlés a 2. számú mellékletet módosítja. Az országgyűlési képviselők általános választását megelőző év első napja és az országgyűlési képviselők általános választásának napja közötti időben – az Országgyűlés feloszlása vagy feloszlatása miatti választás kivételével – nem kerülhet sor a 2. számú melléklet módosítására.

(7) Helységnév, közterület-elnevezés, helyrajzi szám – és házszámváltozás esetében a 2. számú mellékletben szereplő választókerületek területi beosztása változatlan marad.

(8) A (4) és (6) bekezdésben foglalt eltérés mértékét az országgyűlési képviselők megelőző általános választásának napján választásra jogosultak számához viszonyítva kell megállapítani.

(9) Amikor az Országgyűlés a megyehatárok vagy a főváros határának megváltoztatásáról dönt, egyidejűleg gondoskodik az egyéni választókerületek határainak megváltoztatásáról.

Az egyéni választókerületek

a) A Vjt. a választókerületek meghatározásának új szabályaival a választójog egyenlőségének alkotmányos követelményét törekszik megteremteni. Az Alkotmánybírság többször kifejtette, hogy az egyéni választókerületek területének megállapítása, valamint az egyes választókerületekre jutó választópolgárok száma közvetlen összefüggésben van a választójog érvényesülésével, ezen belül az egyenlő választójog alapelvével. [22/2005. (VI. 17.) AB határozat, 193/2010. (XII. 8.) AB határozat.] Az egyéni választókerületek megyénkénti megoszlása és az egyes választókerületek területének körülírása alapvetően befolyásolja az egyéni jelöltekre leadható szavazatok súlyát. Következésképpen az, hogy teljesülnek-e az alkotmányossági követelmények, alapvetően attól függ, hogy az egyéni választókerületekben a választásra jogosultak száma a lehető legkisebb mértékben és csak megfelelő alkotmányos indokkal térhet el egymástól. Minél jelentősebb a különbség a választásra jogosultak száma között, annál erősebb alkotmányos indok szükséges az eltérés igazolásához. Azonban a legkisebb különbségek is alkotmányellenesek lehetnek, ha azok célja a manipuláció. Az Alkotmánybíróság 22/2005. (VI. 17.) AB határozatban megfogalmazott álláspontja szerint a névjegyzékben szereplő választópolgárok száma közötti kétszeres eltérés mindenképpen ellentétes az egyenlő választójog elvével.

A szavazatok megközelítőleg azonos súlyának követelménye a választójog egyenlőségének részét képezi, de a szavazatok tartalmi egyenértékűségének követelményét fogalmazza meg. A kiindulópont itt is az, hogy a jogszabályoknak kifejezésre kell juttatniuk a választópolgárok egyenlőségét: a szabályozás nem tehet indokolatlan különbséget a választópolgárok egyes csoportjai között. A jogalkotó ezzel az alapelvvel egy tartalmi követelményt fogalmaz meg, amely alapján a szavazatoknak akkor lehet közel egyenlő súlya, ha lehetőség van arra, hogy egyenlő számú szavazó döntése eredményezzen mandátumot. A választójog egyenértékűségénél a fentiekben taglalt egy ember–egy szavazat eljárásjogi elv könnyen értelmezhető és a gyakorlatban könnyen ellenőrizhető, számszerűsített elvárás. A szavazatok azonos súlya azonban már árnyaltabb követelmény.

b) Az Alaptörvény 2. cikkének (1) bekezdésében megfogalmazott alapelv értelmében a választási rendszert nem lehet manipulálni, és sem a választási földrajz kialakítása, sem a mandátumkiosztás módszere nem eredményezheti azt, hogy egyes választói csoportok indokolatlan módon hátrányosabb helyzetbe kerüljenek másokhoz képest.

Magyarországon bevezetett vegyes országgyűlési választási rendszer egyaránt tartalmazza a többségi és az arányos választási rendszerekre jellemző elemeket is. Képviselői mandátumhoz lehet jutni a többségi elv alapján az egyéni választókerületekben, valamint arányossági elv alapján az országos listákról. A választójog egyenlősége nem jelenti és nem is jelentheti a választáskor kiFejezett politikai akaratok csorbítatlanul egyenlő érvényesülését. [3/1991. (II. 7.) AB határozat.] Bár az Alaptörvény kimondja a választójog egyenlőségét, az állampolgári politikai akarat képviselők útján való, azaz közvetett érvényesülése természetszerűleg aránytalanságot eredményez. A választókerületek kialakítása, a választási földrajz és a mandátumkiosztás kialakításának módja, a választási matematika nagymértékben befolyásolja azt a folyamatot, ami által a szavazatból mandátum lesz. A szavazatok megközelítőleg azonos súlyának követelménye itt kell, hogy érvényesüljön, az elv azonban abszolút értelemben maradéktalanul, torzulásmentesen biztos, hogy nem fog megvalósulni. A tartalmi egyenlőség szempontjából nincs annak jelentősége, hogy konkrétan hány szavazat eredményez mandátumot. Az eltérés adódhat többek között abból, hogy az azonos nagyságú választókerületekben különbözhet a versengő jelöltek, jelölő szervezetek száma, eltérő méreteket mutathat a szavazópolgárok aktivitása. A választási részvétel miatti eltérések és a ténylegesen leadott szavazatok megoszlása azonban nincs kihatással az Alaptörvény 2. cikk (1) bekezdéséből következő „egyenlő választójog” elvének érvényesülésére.

c) Az Alkotmánybíróság 22/2005. (VI. 17.) AB határozatában áttekintette a Velencei Bizottság Code of Good Practice in Electoral Matters című dokumentumában foglalt, a választókerületek kialakításával szemben kialakult elvárásokat. Ezek szerint

– a képviselői helyek elosztásának világos szempontok szerint kell megtörténnie;

– a választókerületi határok meghatározásakor a következő szempontokra lehet tekintettel lenni: a népesség, a nemzeti kisebbségek számaránya, a regisztrált választópolgárok száma, a választójogukkal várhatóan élők aránya;

– a választókerületek meghatározásakor szintén figyelembe lehet venni a földrajzi, közigazgatási, valamint történelmi határvonalakat;

– az egy képviselői helyre jutó választópolgárok száma tekintetében a választókerületenkénti eltérés nem haladhatja meg a tíz százalékot, és semmiképpen sem lépheti túl a tizenöt százalékot. Ettől csak kivételes körülmények között lehet eltérést engedni, így például az adott területen élő kisebbségek érdekeinek védelme, vagy szórványosan lakott terület egységek védelme érdekében;

– a választókerületi határokat legalább tízévenként felül kell vizsgálni, lehetőleg választásokon kívüli időszakokban;

– a választókerületek határvonalainak újbóli meghatározása esetén egy többségében független személyekből álló bizottság véleményét ki kell kérni.

d) A Vjt. úgy szabályoz, hogy az egyéni választókerületek nem léphetik át a megyehatárokat, valamint a főváros határát. Ennek következtében a Velencei Bizottság által megjelölt százalékos eltérések nem alkalmazhatók, a törvényhozó kénytelen volt az eltérés lehetséges mértékét magasabban meghatározni.

e) A Velencei Bizottság Good Practice in Electoral Matters című dokumentuma szerint a választásokat megelőző egy évben kerülni szükséges a választási rendszert, különösen pedig a választókerületi beosztást érintő változtatásokat. Ennek megfelelően szabályoz a Vjt., mikor kimondja, hogy az országgyűlési képviselők általános választását megelőző év első napja és az országgyűlési képviselők általános választásának napja közötti időben – az Országgyűlés feloszlása vagy feloszlatása miatti választás kivételével – nem kerülhet sor az egyéni választókerületek határainak módosítására. Ez alól a szabály alól a törvény első alkalommal történő alkalmazását megelőzően kivételt enged a Vjt. 23. § (2) bekezdése, mely a lehetséges módosítás végső időpontját 2013. július 15. napjában határozta meg.

f) A Vjt. szerint helységnév, közterület-elnevezés, helyrajzi szám- és házszámváltozás esetében a 2. számú mellékletben szereplő választókerületek területi beosztása változatlan marad. Az idő múlásával azonban önmagában a Vjt.-re alapozva nehéz lenne megállapítani a választókerületek pontos határát. Erre is tekintettel írja elő a Ve., hogy a Nemzeti Választási Iroda a szavazókörök és választókerületek nyilvántartását a választások hivatalos honlapján folyamatosan közzéteszi. [Ve. 81. § (2) bekezdés.]

g) A megye vagy a főváros határának megváltoztatása az Országgyűlés kompetenciájába tartozik. Tekintettel arra, hogy az egyéni választókerületi határok nem léphetik át a megye és a főváros határát, utóbbiak változása automatikusan magával vonja az egyéni választókerületek határai módosításának szükségességét. A megye és a főváros határának megváltoztatásához a jelen lévő országgyűlési képviselők több mint felének, míg a Vjt. módosításához több mint kétharmadának a szavazatára van szükség.

h) A Velencei Bizottság a magyar választási rendszert vizsgáló jelentésében [662/2012. számú vélemény, CDL–AD(2012)012.] jelentős figyelmet szentelt a választókerületek kialakításának szabályozására. Kifogásolta, hogy egy-egy megyén belül az egyes választókerületek szavazói létszáma között az eltérés meghaladhatja a nemzetközileg elfogadott 10%-os arányt. Javaslata szerint a Ve.-nek rendelkeznie kellene a választókerületi határok legalább tízévenkénti (vagy ennél gyakoribb) felülvizsgálatáról, így az Országgyűlésnek nem kell megvárnia azt az állapotot, hogy 20%-ot meghaladó különbségek alakuljanak ki a kerületek választópolgárainak száma között. A felülvizsgálatot pedig egy független, állandóan vagy ideiglenes jelleggel működő bizottságnak kellene elvégeznie, amelyben az érintett területek szakértői, a pártok azonos számú képviselője és szükség esetén a nemzetiségek képviselői is helyet kapnának. A Velencei Bizottság álláspontja szerint ugyanis csak e követelmények megtartásával biztosítható a politikai befolyásolás és a „gerrymandering” jelenségének kizárása a választókerületek kialakítása és korrekciója folyamatában. A Velencei Bizottság negatív kritikával illette a választókerületek kialakításának sarkalatos törvényben történt szabályozását arra tekintettel, hogy minősített többséggel csak a kerületek kijelölésére vonatkozó szabályokat kellene meghatározni, a konkrét felosztást nem. Ezzel kapcsolatban érdemes idézni a magyar Alkotmánybíróság a választókerületek szabályozási szintjét vizsgáló határozatát [193/2010. (XII. 8.) AB határozat], mely szerint „... valamely, az Alkotmány által meghatározott törvény elfogadásához megkívánt minősített többség nem egyszerűen a törvényalkotási eljárás formai előírása, hanem olyan alkotmányos garancia, amelynek lényeges tartalma az országgyűlési képviselők közötti széles körű egyetértés.” Ennélfogva a választókerületek kialakításának rendszerében a kétharmados szavazati arány éppen garanciaként szolgál a gerrymandering jelenség elkerülése érdekében, mivel az ilyen arányú többséggel meghozott döntés – általában – széles körű politikai konszenzus eredménye. Ugyanakkor ez a megoldás – rugalmatlanságából adódóan – megnehezítheti, hogy akár a felülvizsgálat eredményeként megállapított túlzott mértékű aránytalanság bekövetkezése esetén, akár más okból (pl. megyehatár megváltozásakor) szükséges módosításokat az Országgyűlés átvezesse a Vjt. mellékletén.

Kapcsolódó joggyakorlat

193/2010. (XII. 8.) AB határozat Az országgyűlési egyéni választókerületek kialakításának elvei és alapjai.

22/2005. (VI. 17.) AB határozat Az egyenlő választójog alapelvéből következő alkotmányos követelmény, hogy az egyéni választókerületekben a választásra jogosultak száma a lehető legkisebb mértékben térjen el egymástól.

33/2000. (X. 20.) AB határozat A választójog egyenlőségéből fakadóan a választójognak a választópolgár szempontjából egyenértékűnek, a szavazatoknak közel azonos súlyúnak kell lenniük.

408/H/1998. AB határozat Nem minden, személyek közötti jogi különbségtétel minősül alkotmányellenesnek.

320/B/1992. AB határozat A jognak sok esetben feladata, hogy különbséget tegyen az egyes emberek között, így nem a megkülönböztetés tiltott.

6/1991. (II. 28.) AB határozat A választójog általánosságának és egyenlőségének korlátozása csak igen jelentős elvi indokból fogadható el és egyeztethető össze az Alkotmánnyal.

3/1991. (II. 7.) AB határozat A mandátumszerzési küszöb az Alkotmányba foglalt parlamentáris berendezkedés működőképességét szolgálja.

Kapcsolódó jogi szabályozás

Alaptörvény 2. cikk (1) bekezdés

„Lapozz bele!” módban ezek az oldalak nem érhetőek el.

Kérjük, vásárolja meg a teljes elektronikus könyvet weboldalunkon.

This page is not available in preview mode.

Should you wish to access the complete text, please purchase the full version of this e-book at our webpage.

Table of Contents

RÖVIDÍTÉSEK JEGYZÉKE

KOMMENTÁR AZ ORSZÁGGYŰLÉSI KÉPVISELŐK
VÁLASZTÁSÁRÓL SZÓLÓ
2011. ÉVI CCIII. TÖRVÉNYHEZ

BEVEZETÉS

PREAMBULUM

1. A választási alapelvek

2. A választójog általánossága

3. A választójog egyenlősége

4. A szavazás közvetlensége

5. A szavazás titkossága

6. A szabad választás alapelve

7. A nemzetiségek parlamenti képviselete

8. A határon túli állampolgárok választójoga

1. ÉRTELMEZŐ RENDELKEZÉSEK

1. §

Értelmező rendelkezések

2. A VÁLASZTÓJOG

2. §

1. A szabad elhatározáson alapuló joggyakorlás

2. A névjegyzékben szerepléshez kötött joggyakorlás

3. A választójog

4. Negatív személyi feltétel a választójog gyakorlása tekintetében

3. AZ ORSZÁGGYŰLÉSI KÉPVISELŐK SZÁMA

3. §

Az országgyűlési képviselők száma

4. AZ EGYÉNI VÁLASZTÓKERÜLETEK

4. §

Az egyéni választókerületek

5. EGYÉNI VÁLASZTÓKERÜLETI JELÖLT ÁLLÍTÁSA

5. §

Egyéni választókerületi jelölt állítása

6. §

Az ajánlás

6. ORSZÁGOS LISTA ÁLLÍTÁSA

7. §

8. §

Országos lista állítása

9. §

Nemzetiségi lista állítása

10. §

Jelöltté válás az országos listán

7. A SZAVAZÁS

11. §

Egyfordulós választás

12. §

A szavazás

8. A VÁLASZTÁS EREDMÉNYÉNEK MEGÁLLAPÍTÁSA

13. §

A választás eredményének megállapítása az egyéni választókerületben

14. §

Választási küszöb

15. §

Töredékszavazatok

16. §

1. Listás szavazatok összesítése

2. Kedvezményes nemzetiségi mandátum

3. A szavazatok átváltása mandátumokra

17. §

A mandátumok kiosztása

9. NEMZETISÉGI SZÓSZÓLÓ

18. §

Nemzetiségi szószóló

10. A MEGÜRESEDETT MANDÁTUM BETÖLTÉSE

19. §

Megüresedett mandátum betöltése egyéni választókerületben

20. §

Megüresedett mandátum betöltése országos listán

11. ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

21. §

Hatálybalépés

22. §

A jogszabály rövidítése

23. §

A Vjt. alkalmazása

24. §

Átmeneti rendelkezések

25. §

Sarkalatossági rendelkezések

26. §

KOMMENTÁR A HELYI ÖNKORMÁNYZATI KÉPVISELŐK ÉS POLGÁRMESTEREK VÁLASZTÁSÁRÓL SZÓLÓ
2010. ÉVI L. TÖRVÉNYHEZ

BEVEZETÉS

I. FEJEZET: ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

1. A választójog

1. §

1. Választójog a helyi önkormányzati képviselők és polgármesterek választásán

2. A választhatóság joga nem kötődik ahhoz a településhez, ahol a választópolgár lakcíme található

3. A választásban való önkéntes részvétel

4. A választhatóság jogának korlátozása

2. Értelmező rendelkezések

2. §

A lakosságszám

II. FEJEZET: VÁLASZTÓKERÜLETEK, SZAVAZÓKÖRÖK

3. §

4. §

5. §

6. §

7. §

1. A megválasztható képviselők száma az önkormányzati választási rendszerekben

2. A megyei választókerületnek nem része a megyei jogú város

3. Az egyéni választókerületek kialakítása a tízezer lakos feletti településeken

III. FEJEZET: AZ AJÁNLÁS

8. §

9. §

9/A. §

10. §

11. §

11/A. §

1. Jelölési fajtánként több ajánlás is leadható

2. Az elfogadható jelölések áttekintése

3. A jelölés módszere az önkormányzati választásokon

4. A jelölő szervezet fogalma

5. A nemzetiségi szervezet fogalma

6. A nemzetiségi jelölt állítása és a nemzetiségi kompenzációs lista

7. A nemzetiségi jelölt nyilatkozatai

8. Az ajánlási határidők

9. A jelölő szervezet választókerületenként csak egy jelöltet állíthat

10. A listaindítás joga az azt megalapozó jelölt kiesése esetén

IV. FEJEZET: A VÁLASZTÁS RENDSZERE ÉS AZ EREDMÉNY MEGÁLLAPÍTÁSA

1. A polgármesterek választása

12. §

A polgármester választása

2. Egyéni listás választási rendszer

13. §

1. Blokkszavazatos választási rendszer

2. Sorsolás szavazategyenlőség esetén

3. A vegyes választási rendszer

14. §

15. §

16. §

1. A mandátumok megoszlása a vegyes választási rendszerben

2. Az egyéni választókerületi választás

3. A kompenzációs listás választás

16/A. §

4. A fővárosi közgyűlés tagjainak választása

17. §

18. §

A fővárosi közgyűlés tagjainak választása

18/A. §

A megyei közgyűlés tagjainak választása

5. A megyei közgyűlés tagjainak választása

19. §

V. FEJEZET: KÉPVISELŐ, POLGÁRMESTER, FŐPOLGÁRMESTER MEGBÍZATÁSÁNAK MEGSZŰNÉSE ESETÉN ALKALMAZANDÓ SZABÁLYOK

1. Időközi választás

20. §

Időközi választás

2. A kiesett képviselő mandátumának betöltése

21. §

1. A mandátumot szerző jelölt bejelentése listás mandátum megszűnése esetén

2. A képviselő-testület, illetve a közgyűlés működéséhez szükséges létszám

V/A. FEJEZET: A KEDVEZMÉNYES NEMZETISÉGI MANDÁTUM

21/A. §

1. A nemzetiségi kedvezmény alkotmányos alapja

2. Kedvezmény az egyéni listás választáson

21/B. §

1. A nemzetiségi kedvezmény alkotmányos alapja

2. Kedvezmény a kompenzációs listán

VI. FEJEZET: ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

22. §

23. §

24. §

24/A. §

25. §

26. §

KOMMENTÁR A NEMZETISÉGEK JOGAIRÓL SZÓLÓ
2011. ÉVI CLXXIX. TÖRVÉNY
VÁLASZTÓJOGI SZABÁLYAIHOZ

BEVEZETÉS

1. A nemzetiségi önkormányzati képviselők választására vonatkozó szabályrendszer

2. Az Alaptörvény nemzetiségekre vonatkozó rendelkezései

3. A nemzetiségek jogairól szóló 2011. évi CLXXIX. törvény választásra vonatkozó rendelkezései

4. A választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény

A nemzetiségek önkormányzatai

50. §

A nemzetiségi önkormányzati képviselők

51. §

52. §

1. A nemzetiségi önkormányzatok

2. A nemzetiségi önkormányzati képviselők száma

A választójog

53. §

54. §

1. Választójog a nemzetiségi önkormányzati képviselők választásán

2. A nemzetiségi névjegyzékbe vétel iránti kérelem

3. Nyilatkozat a nemzetiséghez tartozásról

4. A nemzetiségi névjegyzékbe vétel iránti kérelem benyújtása

5. A választhatóság joga a nemzetiségi választásokon

A választókerületek

55. §

A választókerületek és a megválasztható képviselők száma

A választás kitűzése

56. §

1. A nemzetiségi önkormányzati választások kitűzése

2. Az Alkotmánybíróság 41/2012. (XII. 6.) AB határozata a népszámlálási adatoknak a nemzetiségi választás során történő felhasználásával kapcsolatban

3. A 2011. évi népszámlálás személyi kérdőívének nemzetiséghez tartozásra vonatkozó kérdései

4. A nemzetiségi önkormányzati választást kitűző választási bizottság

5. A nemzetiségi önkormányzati választás napja

6. A nemzetiségi önkormányzati választási eljárás tartama

7. A választási eljárás költségei

8. A választási szervek

57. §

A jelölés

58. §

59. §

60. §

61. §

62. §

63. §

1. A jelölő szervezetek köre

2. A jelöltállítás feltételei a nemzetiségi önkormányzati választáson

3. Az ajánlások gyűjtése

4. Az ajánlóív igénylése

5. Adatszolgáltatás a nemzetiségi névjegyzékből

6. Az ajánlások gyűjtésére rendelkezésre álló idő

7. A nemzetiségi jelölt és lista bejelentése

A szavazás

64. §

Az eredmény megállapítása

65. §

66. §

67. §

1. A szavazás és az eredmény megállapítása

2. A nemzetiségi választás szavazólapjának további adattartalma

3. A szavazás és az eredmény megállapítása települési nemzetiségi önkormányzati képviselők választásán

4. A szavazóhelyiség a települési nemzetiségi önkormányzati képviselők választásán

5. Az eredmény megállapítása a települési nemzetiségi önkormányzati képviselők választásán

6. A szavazás és az eredmény megállapítása területi és az országos nemzetiségi önkormányzati képviselő választásán

7. Szavazás azon a településen, ahol települési nemzetiségi önkormányzati választás nem került megtartásra

8. A szavazatok továbbítása

9. A területi és országos nemzetiségi önkormányzati képviselők választása eredményének megállapítása

Az időközi választás

68. §

69. §

70. §

1. A megüresedett mandátum betöltése

2. Az időközi választás

KOMMENTÁR AZ EURÓPAI PARLAMENT TAGJAINAK VÁLASZTÁSÁRÓL SZÓLÓ
2003. ÉVI CXIII. TÖRVÉNYHEZ

BEVEZETÉS

1. §

A jogszabály alkalmazási területe

I. FEJEZET: VÁLASZTÁS

2. §

A választás rendszere

2/A. §

Aktív és passzív választójog

Választójog

3. §

A választás joga

4. §

A választójog gyakorlói és gyakorlásának feltételei

Jelölés

5. §

A jelölés

6. §

A jelöltté válás feltétele

Szavazás

7. §

A szavazás

A választás eredményének megállapítása

8. §

A választás eredményének megállapítása

9. §

A mandátumok kiosztása

A megüresedett mandátum betöltése

10. §

A megüresedett mandátum betöltése

II. FEJEZET: MÓDOSULÓ RENDELKEZÉSEK

11–14. §

15. §

16. §

17. §

18–23. §

24–26. §

27–28. §

29–31. §

32–35. §

36–42. §

III. FEJEZET: ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

Hatálybalépés

43. §

Hatálybalépés

Átmeneti rendelkezések

44. §

A csatlakozó országok helyzete a választási felkészülés során

45. §

46–50. §

Az Alaptörvény sarkalatosságra vonatkozó követelményének való megfelelés

50/A. §

Az Alaptörvény sarkalatosságra vonatkozó követelményének való megfelelés

Az Európai Közösségek jogára utaló rendelkezés

51. §

Az Európai Közösségek jogára utaló rendelkezés

KOMMENTÁR A VÁLASZTÁSI ELJÁRÁSRÓL SZÓLÓ
2013. ÉVI XXXVI. TÖRVÉNYHEZ

BEVEZETÉS

ÁLTALÁNOS RÉSZ

I. FEJEZET: ALAPVETŐ SZABÁLYOK

1. A törvény hatálya

1. §

1. A Ve. tárgyi hatálya

2. A Ve. időbeli hatálya

3. A Ve. személyi hatálya

2. A választási eljárás alapelvei

2. §

1. A választási eljárás alapelveiről általában

2. A jóhiszemű és rendeltetésszerű joggyakorlás, valamint a választás tisztaságának megóvása

3. Önkéntes részvétel a választási eljárásban

4. Esélyegyenlőség a jelöltek és a jelölő szervezetek között

5. A választási eljárás nyilvánossága

3. Értelmező rendelkezések

3. §

1. Fogyatékossággal élő választópolgár

2. A hozzátartozó fogalma

3. A jelölő szervezetek köre

4. A külképviselet fogalma

5. A választások és népszavazások szabályozásáért felelős miniszter

4. A nemzetközi megfigyelő

4. §

A nemzetközi megfigyelő

5. A külképviseleti megfigyelő

5. §

A külképviseleti megfigyelő

6. A választás kitűzése

6. §

A választás kitűzése

7. §

Megismételtetett szavazás kitűzése

8. §

Időközi választás kitűzése

9. §

7. A határidők számítása

10. §

A határidők számítása

11. §

A határidők dátum szerinti napjainak megállapítása

8. A választási eljárás költségei

12. §

A választási eljárás költségei

9. Beszámoló

13. §

Beszámoló

9/A. Kizárás a választójogból

13/A. §

Kizárás a választójogból a polgár belátási képességének korlátozottsága miatt

II. FEJEZET: A VÁLASZTÁSI BIZOTTSÁGOK

10. A választási bizottság

14. §

1. A választási szervek

2. A választási bizottságok

3. A választási bizottságok fajtái

4. A választási bizottságok létszáma

15. §

A szavazatszámláló bizottságok tagjainak mentesülése a munkavégzési kötelezettség alól

11. A választási bizottság tagjai

16. §

A választási bizottságok tagjai

17. §

1. A választási bizottságok tagjaira vonatkozó kvalifikációs előírások

2. Választójog

3. Helyben lakási követelmény

4. Végzettségi feltétel

18. §

Összeférhetetlenségi szabályok

19. §

1. A választási bizottságok tagjainak jogegyenlősége

2. A választási bizottságok tagjainak tiszteletdíja

3. A Nemzeti Választási Bizottság választott tagjainak költségtérítése

12. A választási bizottság tagjainak megválasztása

20. §

A Nemzeti Választási Bizottság tagjainak megválasztása

21. §

A területi választási bizottság tagjainak megválasztása

22. §

Az országgyűlési egyéni választókerületi választási bizottság tagjainak megválasztása

23. §

A helyi választási bizottság tagjainak megválasztása

24. §

A szavazatszámláló bizottság tagjainak megválasztása

25. §

A bizottsági tagok megválasztása

26. §

Választás helyett megbízás

13. A választási bizottság tagjainak megbízása

27. §

Delegálás a Nemzeti Választási Bizottságba

28. §

Delegálás a többi választási bizottságba

29. §

1. Közös delegálás

2. Egy megbízó delegáltjainak száma

30. §

A megbízott tag bejelentése

31. §

A megbízott tag választójogának ellenőrzése

32. §

Döntés a delegálás tárgyában

14. A választási bizottsági tag megbízatásának megszűnése

33. §

A választási bizottsági tag megbízatásának lejárta

34. §

1. A választási bizottsági tag megbízatásának soron kívüli megszűnése

2. A tagság soron kívüli megszűnésének megállapítása

15. A választási bizottság megüresedett tagságának betöltése

35. §

A választási bizottság választott tagjának pótlása

36. §

A választási bizottság megbízott tagjának pótlása

16. Eskü- vagy fogadalomtétel

37. §

Eskü vagy fogadalom

17. A választási bizottság alakuló ülése

38. §

Alakuló ülés

18. A választási bizottság elnöke

39. §

Az elnök és az elnökhelyettes megválasztása

19. A választási bizottság ülése

40. §

1. A választási bizottság ülésének nyilvánossága

2. Az ülés rendjének biztosítása

3. Jegyzőkönyv készítése

41. §

Határozatképesség

20. A Nemzeti Választási Bizottság ügyrendje

42. §

A választási bizottság ügyrendje

21. A tényállás megállapítása

43. §

A tényállás megállapítása

22. A választási bizottság döntése

44. §

A választási bizottság döntése

45. §

Határozatképesség, szavazás

23. A határozat

46. §

A határozat tartalmi elemei

47. §

A határozat jogerőssé válása

24. A határozat közlése

48. §

1. A határozat közlése

2. A határozat rövid úton való közlése

3. A határozat közlése postai szolgáltató útján

49. §

1. A határozat átadása a megbízott tagok részére

2. A határozat nyilvánosságra hozatala

25. A határozat kijavítása

50. §

A határozat kijavítása

26. Az iránymutatás

51. §

Az iránymutatás

III. FEJEZET: A VÁLASZTÁSI IRODÁK

27. A választási iroda

52. §

A választási irodák

28. A Nemzeti Választási Iroda

53. §

A Nemzeti Választási Iroda jogállása

54. §

A Nemzeti Választási Iroda költségvetése

29. A Nemzeti Választási Iroda elnöke

55. §

A Nemzeti Választási Iroda elnökének kinevezése

56. §

Összeférhetetlenség

57. §

1. Vagyonnyilatkozat-tétel

2. Vagyonnyilatkozat-eljárás

58. §

1. Az elnök juttatásai

2. A Szervezeti és Működési Szabályzat kiadása

59. §

Az elnök társadalombiztosítási jogállása

60. §

Az elnök megbízatásának megszűnése

30. A Nemzeti Választási Iroda személyi állománya

61. §

1. A munkáltatói jogkör gyakorlása

2. Összeférhetetlenség

3. Külső személyzet bevonása

31. A Nemzeti Választási Iroda elnökének helyettesei

62. §

1. A Nemzeti Választási Iroda elnökhelyetteseinek kinevezése

2. Összeférhetetlenség

3. Az elnök helyettesítése

63. §

1. Vagyonnyilatkozat-tétel

2. Vagyonnyilatkozat-eljárás

64. §

1. Az elnökhelyettes juttatásai

2. Az elnökhelyettes társadalombiztosítási jogállása

65. §

Az elnökhelyettes megbízatásának megszűnése

32. Az egyéb választási irodákra vonatkozó rendelkezések

66. §

A választási irodák vezetői

67. §

A választási iroda tagjai

68. §

A választási iroda tagjának megbízható személyek

69. §

1. Összeférhetetlenség

2. Az összeférhetetlen helyzet megszüntetése

70. §

Eskü- és fogadalomtétel

71. §

A választási irodák tevékenységének irányítása

72. §

Az egyéb szervek utasítása

73. §

A választási irodák tagjainak díjazása

74. §

A választási iroda vezetőjének határozata

33. A választási irodák feladatai

75. §

1. A választási irodák feladatai

2. A kormányhivatal közreműködése a választási feladatokban

34. A Nemzeti Választási Iroda további feladatai

76. §

A Nemzeti Választási Iroda feladatai

IV. FEJEZET: A SZAVAZÓKÖRÖK

35. A szavazókörök kialakítása

77. §

1. A szavazókör

2. A szavazókörök kialakítása

78. §

A kijelölt szavazókör

36. A szavazókörök felülvizsgálata

79. §

A szavazókörök felülvizsgálata

37. A határozat közzététele

80. §

Határozat

38. A szavazókörök és választókerületek nyilvántartása

81. §

A szavazókörök és választókerületek nyilvántartása

V. FEJEZET: A KÖZPONTI NÉVJEGYZÉK

39. A központi névjegyzék

82. §

1. A központi névjegyzék

2. Automatikus regisztráció

3. Aktív regisztráció

83. §

A központi névjegyzék adattartalma

40. A központi névjegyzékkel kapcsolatos kérelem

84. §

1. A névjegyzékbe vételi kérelem

2. Adatmódosítási kérelem

3. A szavazási levélcsomag kézbesítési módjának, helyének módosítása

4. A névjegyzékbe vétel meghosszabbítása

5. Az értesítési cím módosítása

85. §

Egyéb bejegyzés a központi névjegyzékbe

41. A nemzetiségi választópolgárként történő nyilvántartással kapcsolatos kérelem

86. §

87. §

A nemzetiségi hovatartozás bejegyzése

42. Fogyatékossággal élő választópolgárok segítése

88. §

A fogyatékossággal élő választópolgár által igényelt segítség

43. Az adatkiadás megtiltása

89. §

1. A központi névjegyzéki adatok kiadásának megtiltása

2. A személyiadat- és lakcímnyilvántartásban kezelt adatok kiadásának megtiltása

44. A választópolgárok tájékoztatása

90. §

Tájékoztatás a központi névjegyzékkel kapcsolatos kérelemre vonatkozó tudnivalókról

45. A központi névjegyzékkel kapcsolatos kérelem benyújtása

91. §

1. A magyarországi lakcímmel rendelkező választópolgár kérelme benyújtásának módja

2. A Magyarországon élő hajléktalan kérelme benyújtásának módja

3. A magyarországi lakcímmel nem rendelkező, külföldön élő választópolgár kérelme benyújtásának módja

92. §

1. A személyazonosításhoz szükséges adatok

2. Értesítési cím

3. A szavazólap átvételének módja és helye

46. A központi névjegyzékkel kapcsolatos kérelem elbírálása

93. §

A kérelmező azonosítása

94. §

A kérelem elbírálásának határideje

95. §

1. A választási iroda döntése

2. A kérelmező értesítése

47. A központi névjegyzék vezetése

96. §

1. A központi névjegyzék aktualizálása

2. A központi névjegyzék vezetése

3. A központi névjegyzék adatainak megismerése

48. Törlés a központi névjegyzékből

97. §

Törlés a központi névjegyzékből

49. A választójoggal nem rendelkező polgárok nyilvántartása

98. §

A választójoggal nem rendelkező polgárok nyilvántartása

99. §

A választójoggal nem rendelkező polgárok nyilvántartása adatainak felhasználása

100. §

A választójoggal nem rendelkező polgárok nyilvántartásának nyilvánossága

VI. FEJEZET: A SZAVAZÓKÖRI NÉVJEGYZÉK

50. A szavazóköri névjegyzék

101. §

A szavazóköri névjegyzék létrehozása

102. §

A szavazóköri névjegyzékbe vétel

51. A mozgóurnát igénylő választópolgárok jegyzéke

103. §

Mozgóurna igénylése

104. §

105. §

A mozgóurnát igénylő választópolgárok jegyzéke

52. A szavazóköri névjegyzék és a mozgóurnát igénylő választópolgárok jegyzékének kinyomtatása

106. §

107. §

1. A szavazóköri névjegyzék és a mozgóurnát igénylő választópolgárok jegyzékének lezárása

2. A szavazóköri névjegyzék és a mozgóurnát igénylő választópolgárok jegyzékének kinyomtatása

53. A megismételtetett szavazás névjegyzéke

108. §

Névjegyzék a szavazás megismétlésén

54. A szavazóköri névjegyzék és a mozgóurnát igénylő választópolgárok jegyzékének megsemmisítése

109. §

A szavazóköri névjegyzék és a mozgóurnát igénylő választópolgárok jegyzékének megsemmisítése

55. A szavazóköri névjegyzékkel kapcsolatos kérelem benyújtása

110. §

1. A kérelem benyújtása

2. A kérelem adattartalma

111. §

A kérelem beérkezésének időpontja

56. A szavazóköri névjegyzékkel kapcsolatos kérelem elbírálása

112. §

A kérelmet elbíráló választási szerv

A kérelmező azonosítása

113. §

A kérelem elbírálásának határideje

114. §

A kérelem elbírálásának módja

57. A választópolgár tájékoztatása

115. §

116. §

117. §

1. Az értesítő tartalma

2. Az értesítő kézbesítése

118. §

A szavazóköri névjegyzék nyilvánossága

VII. FEJEZET: A JELÖLTÁLLÍTÁS

58. A jelölő szervezet bejelentése

119. §

A jelölő szervezet bejelentése

59. Az ajánlóív

120. §

121. §

Az ajánlóív

60. Az ajánlás

122. §

Az ajánlás módja

123. §

Az ajánlások gyűjtése

61. A jelölt bejelentése

124. §

A jelölt bejelentése

62. Az ajánlások ellenőrzése

125. §

126. §

Az ajánlások ellenőrzése

127. §

Az ajánlások ellenőrzésére irányadó határidő

128. §

Az ajánlóívek megsemmisítése

63. A lista bejelentése

129. §

130. §

131. §

A lista bejelentése

64. A jelölő szervezet, a jelölt és a lista nyilvántartásbavétele

132. §

133. §

134. §

A jelölő szervezet, a jelölt és a lista nyilvántartásba vétele

65. A jelölő szervezetek, jelöltek és listák nyilvántartása

135. §

136. §

A jelölő szervezetek, jelöltek és listák nyilvántartása

66. A jelölt kiesése

137. §

A jelölt kiesése

67. A lista kiesése

138. §

A lista kiesése

VIII. FEJEZET: A VÁLASZTÁSI KAMPÁNY

68. Kampányidőszak és eszközök

139. §

Kampányidőszak

140. §

Kampányeszközök

141. §

142. §

Kampánytevékenység

143. §

Kampánycsend

143/A. §

A választópolgár segítése

69. Plakát

144. §

1. A plakát

2. A plakát elhelyezése

70. Választási gyűlés

145. §

1. A választási gyűlés

2. A választási gyűlés helyszíne

71. Politikai reklám és politikai hirdetés

146. §

1. A médiakampány

2. Politikai reklám

3. Politikai hirdetés

147. §

A politikai reklám közzététele

147/A. §

147/B. §

147/C. §

147/D. §

147/E. §

Politikai reklám közzététele közszolgálati médiaszolgáltatásban

147/F. §

Politikai reklám közzététele országosan elérhető, nem közszolgálati lineáris médiaszolgáltatásban

148. §

Politikai hirdetés

72. Közvetlen politikai kampány

149. §

Politikai direkt marketing

73. Közvélemény-kutatás

150. §

A közvélemény-kutatás

74. A média kampányban való részvétellel kapcsolatos jogorvoslat

151. §

152. §

1. A média kampányban való részvétellel kapcsolatos jogorvoslat során eljáró választási bizottságok

2. A bizonyíték megjelölése

3. Jogkövetkezmények

75. Adatszolgáltatás a névjegyzékből

153. §

Adatszolgáltatás a névjegyzékből

154. §

Az adatszolgáltatási díj

155. §

Adatvédelem

IX. FEJEZET: A SZAVAZÁS ELŐKÉSZÍTÉSE

76. A szavazólap adattartalma

156. §

A szavazólap alap-adattartalma

157. §

Az azonos nevű jelöltek helyzete

158. §

A jelölő szervezet rövid neve és jelképe a szavazólapon

159. §

A jelölt névhasználata a szavazólapon

77. Az esélyegyenlőség érvényesítése a szavazólapon

160. §

1. Sorsolás a jelöltek és listák sorrendjéről

2. A listasorrend jelentősége listás választás esetén

161. §

A szavazólap formai kialakítása

78. A szavazólap adattartalmának jóváhagyása

162. §

A szavazólap adattartalmának jóváhagyása

79. A szavazólapok elkészítése

163. §

A szavazólapok elkészítése

80. A szavazásnapi iratok és kellékek átadása

164. §

A szavazásnapi iratok és kellékek átadása

81. A szavazóhelyiség kialakítása

165. §

166. §

A szavazóhelyiség kialakítása

167. §

A szavazóhelyiség berendezése

X. FEJEZET: A SZAVAZÁS

82. A szavazás helye

168. §

A szavazás helye

83. A szavazás ideje

169. §

A szavazás ideje

84. Szavazás a szavazóhelyiségben

170. §

171. §

A szavazás folyamatosságának biztosítása

172. §

Adatrögzítésre és adattovábbításra alkalmas eszközök használata a szavazóhelyiségben

173. §

A szavazóhelyiségben jelenlévők

174. §

Az urna lezárása

175. §

A kinyomtatott szavazóköri névjegyzékben szereplő választópolgár szavazhat

176. §

A választópolgár azonosítása

177. §

A választópolgár visszautasítása

178. §

A szavazólap és a boríték átadása

179. §

A szavazóköri névjegyzék aláírása

180. §

A szavazófülke használata

181. §

A fogyatékossággal élők szavazása

182. §

A boríték használata és a rontott szavazólap cseréje

183. §

A szavazás lezárása

85. Szavazás mozgóurnával

184. §

185. §

Szavazás mozgóurnával

86. A szavazás módja

186. §

A szavazás módja

XI. FEJEZET: AZ EREDMÉNY MEGÁLLAPÍTÁSA

87. A szavazatszámlálás nyilvánossága

187. §

A szavazatszámlálás nyilvánossága

88. A szavazatszámlálás

188. §

A szavazatszámlálás haladéktalan megkezdése

189. §

A fel nem használt, valamint a rontott szavazólapok kezelése

190. §

A szavazáson megjelent választópolgárok számának megállapítása

191. §

Az urna sértetlenségének és a mozgóurna meglétének ellenőrzése

192. §

A szavazóköri és a mozgóurna tartalmának összekeverése

193. §

1. A nem hivatalos szavazólap kezelése

2. A bélyegzőlenyomat a szavazólapon

3. A törvényben meghatározottnál több szavazatot tartalmazó szavazólap

4. Hibás szavazatleadás

5. A kiesett jelöltre, listára leadott szavazat

194. §

Az érvénytelen szavazólapok kezelése

195. §

Az érvényes szavazólapok megszámlálása

196. §

A szavazatok kétszeri megszámlálása

197. §

A lehetségesnél több szavazólap az urnában

198. §

A szavazólapok elcsomagolása

89. A szavazóköri eredmény megállapítása

199. §

A szavazóköri eredmény megállapítása

90. A választás eredményének megállapítása

200. §

A választás eredményének megállapítása

201. §

A listák sorrendje a választás eredményének megállapításakor

91. Jegyzőkönyv

202. §

203. §

204. §

A jegyzőkönyv, a szavazási iratok választási irodába történő szállítása, valamint a szavazóköri eredmények összesítése

205. §

A szavazólapok megőrzése és megsemmisítése

92. A megbízólevél

206. §

A megbízólevél

93. A képviselők nyilvántartása

207. §

A képviselők nyilvántartása

93/A. A megüresedett listás mandátum betöltése

207/A. §

A megüresedett listás mandátum betöltése

XII. FEJEZET: A JOGORVOSLAT

94. A kifogás benyújtása

208. §

1. A Ve. jogorvoslati rendszere

2. A kifogásról

3. A választásra irányadó jogszabály

4. A választási alapelvek

5. A kifogás benyújtója

209. §

1. A kifogás benyújtásának időpontja

2. A kifogás benyújtásának időpontja állapotszerű jogszabálysértés esetén

210. §

A választási iroda tevékenységével kapcsolatos kifogás

211. §

Kifogás a szavazatszámláló bizottság tevékenysége és döntése ellen

212. §

1. A kifogás eljuttatása a választási bizottsághoz

2. Az aláírás hiánya nem eredményezheti a kérelem elutasítását

3. A kifogás kiegészítése

4. A jogszabálysértés megjelölése

5. A kifogásnak tartalmaznia kell a jogszabálysértés bizonyítékait

6. A kérelmező adatainak feltüntetése a kifogáson

95. A kifogás áttétele

213. §

A kifogás áttétele

96. A kifogás elbírálása

214. §

A kifogás elbírálása

215. §

A kifogás érdemi vizsgálat nélküli elutasítása

216. §

A kifogás visszavonása

217. §

Az ügyek egyesítése

218. §

219. §

220. §

1. A választási bizottság kifogást elbíráló döntése

2. A jogszabálysértés tényének megállapítása

3. Az elkövető személyének megállapítása

4. Eltiltás a további jogszabálysértéstől

5. A választási eljárás vagy jogorvoslattal érintett része megsemmisítése és megismételtetése

6. A bírság

97. A fellebbezés

221. §

A fellebbezés

98. A bírósági felülvizsgálat

222. §

A bírósági felülvizsgálati kérelem

99. A fellebbezés és a bírósági felülvizsgálati kérelem benyújtása

223. §

A fellebbezés és a bírósági felülvizsgálati kérelem benyújtása

224. §

A fellebbezés és a bírósági felülvizsgálati kérelem benyújtása és tartalma

225. §

Új tények és bizonyítékok a fellebbezésben és a bírósági felülvizsgálati kérelemben

226. §

227. §

A fellebbezés és a bírósági felülvizsgálati kérelem felterjesztése

100. A fellebbezés és a bírósági felülvizsgálati kérelem, valamint a választással kapcsolatos alkotmányjogi panasz elbírálása

228. §

A fellebbezés és a bírósági felülvizsgálati kérelem elbírálása

229. §

A bírósági felülvizsgálati kérelmet elbíráló bíróságok

230. §

A fellebbezés és a bírósági felülvizsgálati kérelem visszavonása

231. §

Döntés a fellebbezésről és a bírósági felülvizsgálati kérelemről

232. §

A fellebbezésről és a bírósági felülvizsgálati kérelemről hozott döntés közlése

233. §

A választási szerv határozatával kapcsolatos alkotmányjogi panasz

101. A szavazókörök kialakításával és felülvizsgálatával kapcsolatos jogorvoslat

234. §

A szavazókörök kialakításával és felülvizsgálatával kapcsolatos jogorvoslat

102. A névjegyzékkel kapcsolatos jogorvoslat

235. §

236. §

237. §

238. §

A névjegyzékkel kapcsolatos jogorvoslat

103. A jelöltek, listák sorrendjének sorsolása elleni jogorvoslat

239. §

A jelöltek, listák sorrendjének sorsolása elleni jogorvoslat

104. A szavazólap adattartalmának jóváhagyása elleni jogorvoslat

240. §

A szavazólap adattartalmának jóváhagyása elleni jogorvoslat

105. A választás eredménye elleni jogorvoslat

241. §

A választás eredménye elleni jogorvoslat

106. Jogorvoslat a választási szerv hallgatása miatt

242. §

Jogorvoslat a választási szerv hallgatása miatt

KÜLÖNÖS RÉSZ

XIII. FEJEZET: AZ ORSZÁGGYŰLÉSI KÉPVISELŐK VÁLASZTÁSA

243. §

A Ve. országgyűlési képviselők választása során alkalmazott rendelkezései

107. A választás kitűzése

244. §

1. Az időközi választás kitűzése

2. A levélben szavazás megismételtetése

108. A választási szervek

245. §

1. A választási bizottságok

2. A megfigyelők

109. A szavazókörök kialakítása

246. §

A kijelölt szavazókör

110. A szavazóköri névjegyzék

247. §

A szavazóköri névjegyzék tartalma

248. §

A nemzetiségi hovatartozás feltüntetése

249. §

Törlés a szavazóköri névjegyzékből

249/A. §

A csak egyéni választókerületi szavazás megjelölése a szavazóköri névjegyzéken

111. Az átjelentkezés

250. §

1. Az átjelentkezés

2. Az átjelentkezési kérelem benyújtása

3. Az átjelentkezési kérelem tartalma

4. Az átjelentkezési kérelem elbírálása

112. A megismételtetett szavazás névjegyzéke

251. §

Névjegyzék a szavazás megismétlésén

113. A jelölt bejelentése

252. §

A jelölt bejelentése

114. Az országos lista bejelentése

253. §

Az országos lista bejelentése

254. §

A pártlista megalapozása

255. §

A nemzetiségi lista ajánlása

115. A szavazólap adattartalma

256. §

1. A szavazólap adattartalma

2. A levélben szavazás szavazólapjának adattartalma

3. A listák sorszámának sorsolása

116. A szavazás

257. §

1. A magyarországi lakóhelyet létesítő választópolgár szavazása

2. Szavazás átjelentkezéssel

3. Szavazás mozgóurnával

117. A szavazatszámlálás

258. §

A szavazatszámlálás

118. A külképviseleti névjegyzék

259. §

1. A külképviseleti névjegyzék

2. A kérelem benyújtása

3. A kérelem tartalma

260. §

A kérelem elbírálása

261. §

262. §

A külképviseleti névjegyzék vezetése

263. §

A külképviseleti névjegyzék kiküldése

264. §

A külképviseleti névjegyzék megsemmisítése

119. A levélben szavazók névjegyzéke

265. §

266. § (1)

A levélben szavazók névjegyzéke

267. §

Törlés a levélben szavazók névjegyzékéből

267/A. §

A szavazási levélcsomag személyes átadásának névjegyzéki alapja

268. §

A levélben szavazók névjegyzékének megsemmisítése

120. Szavazás a külképviseleten

269. §

1. A távolról szavazás rendszere

2. A külképviseleti szavazás helye

3. A külképviseleti szavazás ideje

4. A külképviseleti szavazás körülményei

270. §

Személyazonosság igazolása a külképviseleti szavazás során

271. §

272. §

273. §

Szavazás a külképviseleten

121. A szavazási levélcsomag

274. §

Szavazás levélben

275. §

A szavazási levélcsomag tartalma

276. §

122. A szavazási levélcsomag kézbesítése

277. §

Szavazási levélcsomag kézbesítése

123. Szavazás levél útján

278. §

Szavazás levél útján

124. A levélben leadott szavazási irat eljuttatása a választási irodához

279. §

A levélben leadott szavazási irat eljuttatása a választási irodához

280. §

A levélben leadott szavazási irat feladása

281. §

A szavazási irat leadása a külképviseleten és az országgyűlési egyéni választókerületi választási irodában

125. A szavazatok továbbítása

282. §

283. §

284. §

285. §

286. §

287. §

1. A szavazatok továbbítása

2. Az átjelentkezéssel szavazók szavazatainak továbbítása

3. A külhoni választópolgárok országgyűlési egyéni választókerületi választási irodában leadott szavazatainak továbbítása

4. A magyarországi lakcímmel rendelkező választópolgárok külképviseleten leadott szavazatainak továbbítása

5. A külhoni választópolgárok külképviseleten levélben leadott szavazatokat tartalmazó válaszborítékjainak továbbítása

126. A levélben leadott szavazási iratok ellenőrzése

288. §

289. §

290. §

291. §

A levélben leadott szavazási iratok ellenőrzése

127. A szavazatok megszámlálása

292. §

A magyarországi lakcímmel rendelkező, de lakcímétől távol szavazó választópolgárok szavazatainak megszámlálása

Kapcsolódó jogi szabályozás

293. §

A levélben leadott szavazatok megszámlálása

128. A választás eredményének megállapítása

294. §

295. §

296. §

A választás eredményének megállapítása

129. A jogorvoslat

297. §

A jogorvoslat

130. A választás eredményének közzététele

298. §

A választás eredményének közzététele

131. A megbízólevél

299. §

A megbízólevél

132. Időközi választás

300. §

Az időközi választásra vonatkozó eltérő szabályok

XIV. FEJEZET: A HELYI ÖNKORMÁNYZATI KÉPVISELŐK ÉS POLGÁRMESTEREK VÁLASZTÁSA

301. §

A Ve. önkormányzati képviselők és polgármesterek választása során alkalmazott rendelkezései

133. A választás kitűzése

302. §

A választás kitűzése

134. A választási eljárás költségei

303. §

A választási eljárás költségei

135. A választási szervek

304. §

A választási bizottságok

136. Az uniós állampolgár jelölt bejelentése

305. §

137. A mandátumok számának megállapítása

306. §

A mandátumok számának megállapítása

137/A. Az egyéni választókerületek kialakítása

306/A. §

306/B. §

306/C. §

306/D. §

A választókerületek kialakítása a tízezer lakos feletti településeken

138. A szavazókörök kialakítása

307. §

A kijelölt szavazókör

138/A. Az átjelentkezés

307/A. §

1. Az átjelentkezés

2. Az átjelentkezési kérelem benyújtása

3. Az átjelentkezési kérelem tartalma

307/B. §

Az átjelentkezési kérelem elbírálása

138/B. Az időközi választás szavazóköri névjegyzéke

307/C. §

Az időközi választás szavazóköri névjegyzéke

138/C. A jelölő szervezet bejelentése

307/D. §

A jelölő szervezet bejelentése

138/D. A jelölt- és listaállításhoz szükséges ajánlások számának megállapítása

307/E. §

A jelölt- és listaállításhoz szükséges ajánlások számának megállapítása

138/E. A jelölt- és listaajánlás

307/F. §

A jelölt- és listaajánlás

138/F. A jelölt bejelentése

307/G. §

A jelölt bejelentése

307/H. §

A jelölt nyilatkozata a választhatóságról

138/G. A lista bejelentése

307/I. §

307/J. §

307/K. §

A lista bejelentése

138/H. A szavazólap adattartalma

307/L. §

A szavazólap adattartalma

138/I. A szavazatszámlálás

307/M. §

A szavazatszámlálás

138/J. A választás eredményének megállapítása

307/N. §

307/O. §

A választás eredményének megállapítása

138/K. A jogorvoslat

307/P. §

307/Q. §

A helyi választási iroda vezetőjének az egyéni választókerületek kialakításáról és felülvizsgálatáról szóló határozata elleni jogorvoslat

XV. FEJEZET: A NEMZETISÉGI ÖNKORMÁNYZATI KÉPVISELŐK VÁLASZTÁSA

308. §

A Ve. nemzetiségi képviselők választása során alkalmazott rendelkezései

139. A választás kitűzése

309. §

A választás kitűzése

140. A választási eljárás költségei

310. §

A választási eljárás költségei

141. A választási szervek

311. §

1. A választási bizottságok

2. A megfigyelők

142. A szavazókör kialakítása

312. §

A nemzetiségi szavazókör

143. A névjegyzék

313. §

A szavazás helye

314. §

Az értesítő és a szavazóköri névjegyzék adattartalma

315. §

144. A jelölt- és listaállításhoz szükséges ajánlások számának megállapítása

316. §

A jelölt- és listaállításhoz szükséges ajánlások számának megállapítása

145. Az ajánlás

317. §

Az ajánlás

146. A jelölt bejelentése

318. §

A jelölt bejelentése

147. A lista bejelentése

319. §

320. §

A lista bejelentése

148. A szavazólap adattartalma

321. §

A szavazólap adattartalma

149. A szavazási levélcsomag eljuttatása a levélben szavazók névjegyzékében szereplő választópolgárok számára

322. §

150. Szavazás

323. §

Szavazás azon a településen, ahol települési nemzetiségi önkormányzati választásra nem kerül sor

151. A levélben leadott szavazási iratok ellenőrzése

323/A. §

A területi és országos nemzetiségi önkormányzati választás szavazólapjainak a területi választási irodához történő szállítása

324. §

152. A szavazatszámlálás nyilvánossága

325. §

153. A szavazatszámlálás

326. §

154. A 323. § (4) bekezdése szerinti szavazatok megszámlálása

327. §

A szavazás titkosságának biztosítása a területi és országos nemzetiségi önkormányzati választás szavazatainak megszámlálása során

155. A választás eredményének megállapítása

328. §

329. §

A választás eredményének megállapítása

156. A jogorvoslat

330. §

Jogorvoslat

XVI. FEJEZET: AZ EURÓPAI PARLAMENT TAGJAINAK VÁLASZTÁSA

331. §

Az Európai Parlament képviselőinek választásán alkalmazandó rendelkezések

157. A választás kitűzése

332. §

A választás kitűzése

158. A választási szervek

333. §

159. Az Európai Unió más tagállama állampolgárának névjegyzékbe vétele iránti kérelem

334. §

1. Az európai uniós állampolgár névjegyzékbe vétele

2. A kérelem benyújtása

3. A kérelem tartalma

4. Törlés

160. Az Európai Unió más tagállama állampolgárának névjegyzékbe vétele

335. §

1. A kérelem elbírálása

2. Az európai uniós tagállamok értesítése

161. A választójogukat más uniós tagállamban gyakorló választópolgárok törlése

336. §

A választójogukat más uniós tagállamokban gyakorlók törlése a névjegyzékből

162. Adatszolgáltatás a választójoggal nem rendelkező polgárok nyilvántartásából

337. §

1. Az európai uniós tagállam tájékoztatása a névjegyzékbe vételét kérő magyar állampolgár választójogáról

2. Az európai uniós tagállam tájékoztatása a jelöltként induló magyar állampolgár választójogáról

163. A lista bejelentése

338. §

A lista bejelentése

339. §

340. §

A listán szereplő uniós polgár nyilatkozatai

164. Szavazás

341. §

A szavazás

165. A szavazatszámlálás

342. §

A szavazatszámlálás

166. A választás eredményének megállapítása

343. §

344. §

A választás eredményének megállapítása

167. A jogorvoslat

345. §

ZÁRÓ RÉSZ

XVII. FEJEZET: ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

168. Felhatalmazó rendelkezések

346. §

Felhatalmazó rendelkezések

169. Hatályba léptető rendelkezések

347. §

Hatálybalépés, alkalmazás

170. A jogszabály rövidítésének meghatározása

348. §

A jogszabály rövidítése

171. Átmeneti rendelkezések

349. §

350. §

351. §

352. §

353. §

172. Az Alaptörvény sarkalatosságra vonatkozó követelményének való megfelelés

354. §

Sarkalatossági rendelkezések

173. Az Európai Unió jogának való megfelelés

355. §

Uniós jogharmonizáció

174. Módosító rendelkezések

356–363. §

364. §

365–366. §

175.

367. §

KOMMENTÁR A NÉPSZAVAZÁS KEZDEMÉNYEZÉSÉRŐL,
AZ EURÓPAI POLGÁRI KEZDEMÉNYEZÉSRŐL,
VALAMINT A NÉPSZAVAZÁSI ELJÁRÁSRÓL SZÓLÓ
2013. ÉVI CCXXXVIII. TÖRVÉNYHEZ

BEVEZETÉS

I. FEJEZET: ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

1. §

II. FEJEZET: ORSZÁGOS NÉPSZAVAZÁS KEZDEMÉNYEZÉSE

1. A választópolgári kezdeményezés szervezője

2. §

2. A népszavazásra javasolt kérdés benyújtása

3. §

4. §

5. §

6. §

7. §

8. §

9. §

3. A kérdés hitelesítése

10. §

11. §

12. §

13. §

14. §

4. Az aláírásgyűjtés

15. §

16. §

17. §

17/A. §

18. §

5. Az aláírások ellenőrzése

19. §

19/A. §

19/B. §

19/C. §

20. §

21. §

22. §

23. §

6. A személyes adatok védelme

24. §

7. A népszavazás elrendelése

25. §

26. §

27. §

8. Jogorvoslatok

28. §

29. §

30. §

9. A népszavazás kötőereje

31. §

III. FEJEZET: HELYI NÉPSZAVAZÁS KEZDEMÉNYEZÉSE

10. A helyi népszavazás tárgya

32. §

33. §

34. §

11. A választópolgári kezdeményezés szervezője

35. §

12. A helyi népszavazásra javasolt kérdés benyújtása

36. §

37. §

38. §

39. §

13. A kérdés hitelesítése

40. §

41. §

42. §

43. §

14. Az aláírásgyűjtés

44. §

45. §

46. §

15. Az aláírások ellenőrzése

47. §

48. §

49. §

50. §

16. A személyes adatok védelme

51. §

17. A helyi népszavazás elrendelése

52. §

53. §

54. §

55. §

18. Jogorvoslatok

56. §

57. §

58. §

19. A helyi népszavazás kötőereje

59. §

60. §

20. A területi szintű helyi népszavazás

61. §

IV. FEJEZET: AZ EURÓPAI POLGÁRI KEZDEMÉNYEZÉS

62. §

63. §

64. §

V. FEJEZET: AZ ORSZÁGOS NÉPSZAVAZÁSI ELJÁRÁS

65. §

66. §

21. Az országos népszavazás kitűzése

67. §

22. A választási szervek

68. §

23. A népszavazási kampány

69. §

24. Adatszolgáltatás a névjegyzékből

70. §

25. A szavazólap adattartalma

71. §

26. A szavazási levélcsomag

72. §

27. A szavazatok továbbítása

73. §

28. A szavazás módja

74. §

29. A szavazatszámlálás

75. §

76. §

30. A választás eredményének megállapítása

77. §

78. §

31. A jogorvoslat

79. §

VI. FEJEZET: A HELYI NÉPSZAVAZÁSI ELJÁRÁS

80. §

32. A helyi népszavazás kitűzése

81. §

33. A helyi népszavazási eljárás költségei

82. §

34. A választási szervek

83. §

35. A választópolgár tájékoztatása

84. §

36. A szavazólap adattartalma

85. §

37. A szavazás módja

86. §

38. A szavazatszámlálás

87. §

39. Az eredmény megállapítása

88. §

40. A jogorvoslat

89. §

41. A területi szintű helyi népszavazási eljárás

90. §

VII. FEJEZET: ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

42. Felhatalmazó rendelkezések

91. §

92. §

43. Hatályba léptető rendelkezés

93. §

44. Átmeneti rendelkezések

94. §

45. Az Alaptörvény sarkalatosságra vonatkozó követelményének való megfelelés

95. §

46. A jogalkotásra vonatkozó európai uniós követelményekre utaló rendelkezés

96. §

47. Módosító rendelkezések

97. §

98. §

99. §

100. §

101. §

48. Hatályon kívül helyező rendelkezések

102. §