Varga Zsófia

Az EU-jog alkalmazása

Kézikönyv gyakorló jogászoknak

Wolters Kluwer • Budapest, 2017

Kiadja a

Wolters Kluwer Kft.

Budapest, 2017

1117 Budapest, Prielle Kornélia u. 21–35.

Telefon: +36 (1) 464-5656

Fax: +36 (1) 464-5657

e-mail: info-hu@wolterskluwer.com

www.wolterskluwer.hu

Felelős vezető: Tóth Gábor, a Wolters Kluwer Kft. ügyvezetője

Kiadásért felelős: Fehér Nóra

A kiadványok szerkesztéséért felelős: dr. Rajházi Mónika

Felelős szerkesztő: dr. Frank Zita

Műszaki szerkesztés: Wolters Kluwer Kft.

Grafikai tervezés: Wolters Kluwer Kft.

Tördelés: Korrinfo Kft.

ISBN 978 963 295 657 2

Termékkód: YEB1698

Kiadványaink megtekinthetőek és megvásárolhatóak szakkönyvesboltunkban a Kiadó címén, továbbá a shop.wk.hu portálon.

Minden jog fenntartva, beleértve a sokszorosítás és a mű bővített, illetve rövidített változatának kiadási jogát is.

A Kiadó írásbeli hozzájárulása nélkül sem a teljes mű, sem annak bármely része semmiféle formában

(fotokópia, mikrofilm vagy más hordozó) nem sokszorosítható.

Szerző:

dr. Varga Zsófia

Kézirat lezárva:

2017. február 1.

A borítón szereplő fotót Papp György készítette.

© Varga Zsófia, Budapest, 2017

© Papp György, Budapest, 2017

© Wolters Kluwer Kft., Budapest, 2017

Előszó

Varga Zsófia könyve az uniós jog rendszerét és működését a gyakorló jogászok ‒ mindenekelőtt a bírák és a jogi képviselők ‒ szempontjából mutatja be. Ez a megközelítés egyedülálló a hazai jogi irodalomban.

Az Európai Bíróság határozatai az uniós jog elveit, szabályait ‒ számos esetben a tagállami jogrendszerek összefüggésében ‒ mélyrehatóan alakították, illetve alakítják; nélkülük az uniós jog helyes alkalmazása elképzelhetetlen. Az immár hét évtizedes ítélkezési gyakorlat ugyanakkor a tagállami jogalkalmazó számára dzsungelnek tűnhet, ahová nem szívesen merészkedik.

Nos, a könyv számukra különösen hasznos lesz, hiszen először az esetjog forrásainak szisztematikus, „felhasználóbarát” ismertetését kapjuk. Ez nem véletlen, hiszen Varga Zsófia az Európai Bíróság kutatási részlegének munkatársaként ezekkel az adatbázisokkal napi munkája során dolgozott.

A bírákat az uniós jog alapján terhelő kötelezettségek kapcsán voltaképpen az uniós jog hatékony, Unió-szerte egységes érvényesülését szolgáló elvek és jogintézmények alkalmazó-szempontú bemutatását olvashatjuk. A joggal élők ‒ és a jogokat elbírálók ‒ számára a szó szoros értelmében ügydöntő az uniós jog tagállami bíróságokon történő hivatalbóli alkalmazásának kérdése. A könyv alapos, részletes választ kínál.

Gyakori, hogy a jogi képviselők a bíróságot arra igyekeznek indítani, hogy az ügyükben alkalmazandó uniós, illetve magyar jog értelmezése tárgyában forduljon előzetes döntéshozatali kérelemmel az Európai Bírósághoz. Mikor van a bírónak ehhez joga, mikor kötelessége, hogyan tegye meg az előterjesztést, és esetleg mikor kell azzal számolnia, hogy kérdését a bíróság válasz nélkül hagyja? Ezekre a kérdésekre is korrekt, megalapozott válaszokat kapunk.

Az utóbbi időben a magyar bíróságokon is felbukkantak a Magyar Állammal szembeni, az uniós jog megsértésével okozott kár megtérítése iránti perek. Az ilyen keresetek elbírálása szempontrendszerének mélyreható, elemző bemutatása olvasható a kötetben.

Az uniós jog és a tagállami jog együttélésének szintén újabban előtérbe került vonatkozása az Európai Unió Alapjogi Chartájának a tagállami jogokkal kapcsolatos érvényesülése. A könyv rámutat a Charta tagállami jogokkal szembeni érvényesülésének ‒ a Charta hatályának ‒ egyértelmű helyzeteire, és azokra a szituációkra is, ahol a joggyakorlat még nem egyértelmű, ahol még további tisztázásra lesz szükség.

A könyv „rejtett dimenziója” a végjegyzetekben olvasható hivatkozások bőséges anyaga, amely nemcsak a források lelőhelyeit tartalmazza, hanem továbbolvasásra, akár tudományos igényű továbbgondolásra is lehetőséget ad.

Meg vagyok győződve, hogy a könyv nemcsak a magyar gyakorló jogászok számára nyújt értékes, korszerű, színvonalas betekintést az uniós jog világába, hanem a hazai jogi felsőoktatásban is haszonnal alkalmazható.

Dr. Várnay Ernő

A szerző előszava

Magyarországnak az Európai Unióhoz történő csatlakozása óta az uniós jogot a magyar bíróságok előtt is figyelembe kell venni. Ez a változás a magyar jogalkalmazókat több szempontból is nehéz feladat elé állította. Az uniós jog alkalmazásának nincsenek hagyományai Magyarországon, és a tapasztaltabb bírók, ügyvédek egyetemi tanulmányaik alatt nem foglalkoztak uniós joggal.

A csatlakozás óta több igényes áttekintő írás jelent meg magyar nyelven is az Európai Unió jogáról. Ezek a kötetek, amelyek többsége számos kiadását élte már meg, magas színvonalon és mindenre kiterjedően tárgyalják az Európai Unió kialakulását, működését, szervezetrendszerét, az uniós alapszabadságokat és az uniós jogrend alapjait, valamint betekintést nyújtanak a legfontosabb uniós anyagi szabályokba, ismertetik az uniós elsődleges normák lényegét. A legújabb és legfontosabb művek közül, a teljesség igénye nélkül meg kell említeni Blutman László, Gombos Katalin, Kecskés László, valamint Jeney Petra, Kende Tamás és Lövenberg Viktória, továbbá Várnay Ernő és Papp Mónika műveit, valamint az Osztovits András, továbbá Varju Márton és Várnay Ernő szerkesztésében megjelent kiadványokat.1 Ezen írások között az Európai Unió működése és elméleti alapjai iránt érdeklődő olvasóközönség megtalálja a számára megfelelőt.

Ezek a kiadványok ugyanakkor nem minden esetben nyújtanak célzott segítséget azoknak a magyar bíráknak és ügyvédeknek, akik az előttük folyamatban lévő perben az uniós jog alkalmazására vonatkozó gyakorlati problémával szembesülnek. Annak a kérdése ugyanis, hogy hogyan kell a gyakorlatban alkalmazni az uniós jogot, álláspontom szerint speciális megközelítést igényel. Erre tekintettel ebben a kötetben az uniós jogot a jogalkalmazók szempontjából, gyakorlati nézőpontból mutatom be. Olyan témaköröket elemzek, amelyek a magyar bíróságok uniós jogalkalmazását figyelemmel kísérő jogászként szerzett tapasztalataim szerint a magyar jogalkalmazók számára a legtöbb gondot okozzák. A kötet egyes fejezeteiben az uniós jog alkalmazása során felmerülő egy-egy konkrét gyakorlati problémára igyekszem választ adni, elsősorban az Európai Unió Bírósága ítélkezési gyakorlatának elemzése alapján. A luxemburgi bíróság alakította ki ugyanis az uniós jog alkalmazására vonatkozó, a tagállami bíróságokat terhelő kötelezettségeket.

Az első fejezet a luxemburgi bíróság ítélkezési gyakorlatának megismerési forrásait mutatja be. A második fejezet összefoglalást nyújt a magyar bíróságok uniós jog alkalmazására vonatkozó kötelezettségeiről; ezekhez kapcsolódó egyes részkérdéseket a további fejezetek részletesen elemeznek. A harmadik fejezet az uniós jog hivatalbóli alkalmazásainak eseteit; a negyedik pedig a tagállami kártérítési felelősség érvényesítésének feltételeit mutatja be. Az ötödik fejezet az előzetes döntéshozatali kérelmek elfogadhatóságáról szól; a hatodik fejezet témája pedig az Európai Unió Alapjogi Chartájának hatálya.

A kötet célja, hogy segítséget nyújtson a magyar jogalkalmazók – és különösen a magyar bírák, ügyvédek – számára az uniós jog megértéséhez és alkalmazásához. Reményeim szerint ez a kiadvány érthetőbbé teszi a magyar gyakorló jogászok számára az uniós jogalkalmazás működési mechanizmusát, és ezzel hozzájárul az uniós jog érvényesítéséhez és az uniós jogból eredő jogok védelméhez – a magyar bíróságok előtt.2

A szerző

1. Milyen forrásokból ismerhetjük meg a luxemburgi bíróság ítélkezési gyakorlatát?

1.1. Bevezetés

1.1.1. Előszó

Magyarországnak az Európai Unióhoz (a továbbiakban: EU) történő csatlakozása óta az uniós jogot3 a magyar bíróságok előtt is figyelembe kell venni. Mivel az EU-jog értelmezésére az Európai Unió Bírósága4 (a továbbiakban: EuB vagy luxemburgi bíróság, idézetekben Bíróság) rendelkezik végső hatáskörrel, az uniós jog helyes alkalmazása szükségessé teszi az EuB ítélkezési gyakorlatának tanulmányozását. Ebben a fejezetben azt mutatom be, hogy milyen forrásokból ismerhetjük meg a luxemburgi bíróság határozatait, illetve hogyan lehet meghatározott jogkérdésre precedenseket keresni az EuB ítélkezési gyakorlatában.

1.1.2. A fejezet felépítése

A luxemburgi bíróság ítélkezési gyakorlatának megismerésére több internetes forrás is rendelkezésre áll; ezek többsége a luxemburgi bíróság internetes honlapján <curia.europa.eu> a magyar nyelvet választva <hu> magyarul is elérhető. Ezek az adatbázisok változatos szempontok szerinti keresést tesznek lehetővé.

Ebben a fejezetben bemutatom a különböző adatbázisokat, azok fő jellemzőivel együtt.5 Ehhez kapcsolódóan fontosnak tartom, hogy kitérjek az ítélkezési gyakorlat keresésével összefüggő egyéb gyakorlati kérdésekre is. Erre tekintettel az adatbázisok bemutatását megelőzően összefoglalom a legszükségesebb tudnivalókat az EuB határozatainak magyar nyelvű fordításáról, a határozatok megjelölésére szolgáló azonosítókról, valamint az ítélkezési gyakorlat hivatalos hivatkozási módjáról. Ezt követően a határozatok elemzésének szempontjait mutatom be. Ez utóbbiak jelentősége abban áll, hogy az adatbázisok működését a határozatok elemzése során rögzített információk és a döntések különféle szempontok szerinti osztályozása teszi lehetővé. A határozatok előzetes elemzése nélkül csak a teljes szöveg egyes szavaira, illetve kifejezéseire lehetne keresni, ami sokkal kevésbé hatékony, mint egy előzetes elemzés eredményeire támaszkodó célzott keresés.6

Minderre tekintettel a bevezetést tartalmazó 1.1. pontot követően az 1.2. pontban a luxemburgi bíróság döntéseinek magyar nyelvű fordításáról, majd a határozatok megjelölésére szolgáló azonosítókról (az ügyszámról, a CELEX-számról és az ECLI-ről), végül pedig a határozatok hivatalos idézési módjáról szolgálok információkkal. Az 1.3. pontban bemutatom az EuB joggyakorlat-elemző tevékenységét. Az 1.4. pontban áttekintem a határozatokhoz hozzáférést biztosító adatbázisokat, és számba veszem az azok által biztosított keresési lehetőségeket. Ennek keretében először azokat az internetes forrásokat mutatom be, amelyeken fellelhető a határozatok szövege. Ezt követően azokat az adatbázisokat veszem sorra, amelyek ítélkezési gyakorlatra vonatkozó keresést is lehetővé tesznek. Az 1.5. pontban táblázatszerűen összefoglalom az 1.4. pontban bemutatott megismerési forrásokat és azok fő jellemzőit.

1.2. Előzetes tudnivalók

1.2.1. A nyelvi rezsim

Az EU többnyelvűségi politikája védelmezi Európa gazdag nyelvi örökségét, és hangsúlyozza a kulturális diverzitás és a többnyelvűség jelentőségét az Unióban. Erre tekintettel minden tagállamnak joga van megjelölni egy hivatalos nyelvét, amelyet az EU-ban használni kíván; így az Uniónak huszonnégy hivatalos nyelve van. Ennek a bírósági határozatokra nézve az a jelentősége, hogy a hivatalos lapban (a továbbiakban esetenként: EBHT)7 közzétett határozatokat valamennyi nyelvre lefordítják. Következésképpen azok magyarul is elérhetők.8

Ami az EuB által használt nyelvi rezsimet illeti, a luxemburgi bíróság munkanyelve a francia. Ettől a belső kommunikációban az igények szerint eltérnek, de az ítéletek meghozatala előtt tartott bírói értekezleten (amelyen a bírák közösen határoznak a döntés tartalmáról) a határozattervezeteket francia nyelven vitatják meg, és a határozattervezetek is francia nyelven készülnek.9

Függetlenül attól, hogy a munkanyelv a francia, az eljárás nyelve az EU bármely hivatalos nyelve lehet. Az eljárás nyelvének meghatározása az eljárás típusától és az eljárásban résztvevők személyétől függ, és közvetlen kereseteknél általában az alperes, előzetes döntéshozatali kérelemnél pedig a kérelmet előterjesztő bíróság tagállamának hivatalos nyelvéhez igazodik.10 Az ügyben kihirdetett határozat hivatalos nyelvi változata az eljárás nyelvén készült fordítás, és nem az eredeti, francia nyelven készült szöveg.

A többnyelvűség jegyében a franciául megfogalmazott határozatokat nemcsak az eljárás nyelvére fordítják le, hanem – amennyiben a határozatot közzéteszik a Hivatalos Lapban – az EU valamennyi hivatalos nyelvére, így magyar nyelvre is. Az EuB Fordítási Főigazgatósága gondoskodik arról, hogy a határozat szövege az ítélet kihirdetésének napján valamennyi hivatalos nyelven rendelkezésre álljon.

A magyar nyelvű fordításokat a főigazgatóság magyar jogász-nyelvészekből álló egysége készíti el, adott esetben külső fordítók bevonásával.11 A jogász-nyelvészek jogi diplomával rendelkező, több nyelvet magas szinten ismerő szakemberek. Amennyiben külső fordítók is részt vesznek a fordítás elkészítésében, a jogász-nyelvészek lektorálják a szöveget. Ilyen módon a luxemburgi bíróság valamennyi határozatának magyar nyelvű fordítását magyar jogi egyetemet végzett jogászok készítik. Ez biztosítja a megfelelő magyar szakkifejezések szakszerű alkalmazását, az egységes terminológiát, és így végső soron a hazai olvasóközönség számára érthető, a magyar jogi kultúrába nyelvileg is illeszkedő jogi szövegek létrejöttét.

1.2.2. Az azonosítók

1.2.2.1. Az ügyszám

Az EuB ügyszáma a „C-1/06” formátumot követi. E példaként hozott ügyszám arra utal, hogy az ügyben az eljárást megindító iratot 2006-ban elsőként iktatta a Bíróság Hivatala.12

Az ügyszámot nyilvántartásba vételi számnak is nevezik, és az a következőképpen épül fel:

– egy betűjel, amely az ítélkezési fórumot jelöli („C” a Bíróságot, „T” a Törvényszéket, „F” a Közszolgálati Törvényszéket) és amelyet egy kötőjel „-” követ;

– egy (egy-, két-, vagy háromjegyű) szám, amelyet az eljárást megindító irat érkezésének sorrendjében az EuB Hivatala határoz meg, és amelyet egy „/” jel követ;

– egy kétjegyű szám, amelyet az érkezés évszámának két utolsó számjegyéből képeznek.

Amennyiben a Bíróság előtti ügyről van szó, a megjelölés „C-x/yy” a Törvényszék előtti ügyeké „T-x/yy”, a Közszolgálati Törvényszék előtti ügyeké pedig „F-x/yy”. Érdemes megjegyezni, hogy a Törvényszék jogelőd szerve, az Elsőfokú Bíróság 1989-es felállítása előtt hozott ítéletek nem rendelkeznek az igazságszolgáltatási fórum megjelölésére szolgáló betűjellel, mivel abban az időszakban az EuB-nak csak egy igazságszolgáltatási fóruma volt.

1.2.2.2. A CELEX-szám

A CELEX-szám egy olyan egységes azonosító, amely az EUR-Lex adatbázisban rögzített dokumentumok azonosítását szolgálja. Mivel az EUR-Lex az EU hivatalos, uniós joghoz való hozzáférést biztosító oldala, azon nemcsak bírósági ítéletek, hanem az összes uniós jogszabály és kiadvány is megjelenik.13 Erre tekintettel CELEX-számot rendeltek valamennyi uniós normához – köztük az elsődleges vagy másodlagos jogforrási rendelkezésekhez, illetve bírósági határozatokhoz is.

A fent említett, 2006-ban elsőként iktatott ügyirat alapján indult eljárásban hozott bírósági ítélet CELEX-száma például „62006CJ0001” lesz.

A CELEX-szám a következőképpen épül fel:

– az első számjegy meghatározza, hogy milyen típusú jogalkotási norma vagy bírósági döntés a jelzett dokumentum (az „1” az elsődleges, a „3” a másodlagos jogalkotási aktusokat, a „6” a bírósági határozatokat jelzi);14

– az ezt követő négy számjegy az évet jelöli (bírósági határozatoknál az eljárást megindító irat érkezésének évszámát);

– majd két (vagy egy) alfabetikus karakter a kibocsátó szerv azonosítására és a dokumentum típusának a megjelölésére szolgál:

= EuB határozatok esetén az első betűjel meghatározza az igazságszolgáltatási szervet: „C” a Bíróságot, „T” a Törvényszéket, „F” a Közszolgálati Törvényszéket;

= a második a dokumentum típusát: „J” az ítéletet (jugement) és „O” a végzést (ordonnance), „C” a főtanácsnoki indítványt (conclusions);

– az utolsó négy számjegy a dokumentum számára utal (bírósági határozatok esetén ez az ügyirat érkezési száma, vagyis ez a szám megegyezik a nyilvántartásba vételi szám vonatkozó karaktereivel, azzal a különbséggel, hogy a CELEX-szám azt mindig négy helyi értéken jelöli).

A CELEX-szám fent felsorolt elemei egybeírva követik egymást.

A CELEX-szám ismeretében meg lehet határozni az ügyszámot, illetve az ügyszám és a határozat típusának (ítélet vagy végzés) ismeretében az ügyszámból meghatározható a CELEX-szám.

1.2.2.3. Az ECLI

Az ECLI (European Case Law Identifier) egy olyan esetjogi azonosító, amelyet a 2010-es évek közepén, a Tanács kezdeményezésére vezettek be az EU-ban.15 Az egységes azonosító kidolgozásának célja az volt, hogy egységes rendszer szerint határozza meg mind a nemzeti, mind az EuB ítélkezési gyakorlatát, és így lehetővé tegye egy egységes adattár létrehozását. Ennek megfelelően ECLI csak bírósági határozatokhoz tartozik, ugyanakkor ilyen azonosítót nemcsak az EuB, hanem a tagállami bíróságok által hozott határozatokhoz is rendelnek.

Fontos szem előtt tartani, hogy az „ECLI:EU:C:2006:1” által jelölt határozat nem felel meg a fent példaként hozott „C-1/06” és „62006CJ0001” azonosítóval jelölt ítéletnek. Az ELCI-t az ügyszámtól és a CELEX-számtól függetlenül képezik.

Az ECLI öt elemből áll:

– „ECLI”: az azonosító ECLI-ként történő megjelöléséhez (ez elmaradhat);

– az országkód;

– a határozatot hozó bíróság kódja;

– a határozat meghozatalának éve;

– egfeljebb 25 alfanumerikus karakterből álló sorszám, az egyes tagállamok által meghatározott formátumban. A sorszám tartalmazhat pontot, de más írásjelet nem.

Az ECLI egyes elemeit kettőspont „:” választja el egymástól.

Az EuB 2014 óta az ügyszám, az ügy általános megnevezése mellett az ECLI-t is használja a határozatai hivatalos megjelölésére. Az intézmény ECLI-t rendelt az 1954 óta hozott valamennyi határozathoz, főtanácsnoki indítványhoz és állásfoglaláshoz. Az EuB-ra vonatkozó hivatkozási rendszerben az ECLI utolsó elemeként feltüntetett sorszám azt jelzi, hogy az adott dokumentum (EuB határozat, főtanácsnoki indítvány vagy állásfoglalás) hányadik azok sorrendjében, amelyekhez az adott évben ECLI-t rendeltek.

Az ECLI képezése független a határozat megjelölésére szolgáló általánosan ismert „C-x/yy” formátumtól, valamint a CELEX-számtól is.

Szemléltetésképpen, a Cilfit ügy nyilvántartásba vételi száma 283/81, az ítélet CELEX-száma 61981CJ0283, ECLI-azonosítója pedig ECLI:EU:C:1982:335. A magyar Cartesio ügyre vonatkozó azonosítók a következők: a nyilvántartásba vételi szám C-210/06, a CELEX-szám 62006CJ0210, az ECLI-azonosító ECLI:EU:C:2008:723.

1.2.3. A határozatok hivatalos idézési módja

A magyar jogirodalomban és ítélkezési gyakorlatban az EuB határozataira többnyire vagy az ügyszámmal, vagy az ügy általános elnevezésével utalnak. Erre tekintettel érdemes megjegyezni, hogy az EuB meghatározta az ítélkezési gyakorlatának hivatalos idézési módját, amelyet saját határozataiban és egyéb kiadványaiban követ. E hivatalos idézési mód használata nem kötelező, de alkalmazása egyértelműséget és egységességet biztosít. A hivatalos idézési módot több elismert külföldi és hazai folyóirat is átvette.16

Az ítélkezési gyakorlat hivatkozásának az EuB által elfogadott módja az ECLI-azonosítónak a határozat általános elnevezésével és az ügy nyilvántartásba vételi számával való kombinálásából áll.17 Az EuB határozataiban és egyéb dokumentumokban ezt a hivatkozási módot követi 2014 óta.

Az ítélkezési gyakorlat hivatkozási módja különböző elemeinek feltüntetése az alábbiak szerint történik:18

– a határozathozatal teljes dátuma;19

– az ügy általános megnevezése;

– a nyilvántartásba vételi szám;

– az ECLI-azonosító (kivéve maga az „ECLI” megnevezés);20

– az ítélet hivatkozott pontja.

Ennek alapján a Cilfit és a Cartesio ügyekben hozott ítéletek hivatalos hivatkozási módja a következő: „1984. február 29-i Cilfit és társai ítélet (283/81, EU:C:1982:335)”, illetve „2008. december 16-i Cartesio ítélet (C-210/06, EU:C:2008:723)”.21

A pontosság kedvéért meg kell jegyezni, hogy a Bíróság által alkalmazott hivatozási mód 2016-ban egészült ki a határozathozatal időpontjával, annak érdekében, hogy ezzel a Törvényszék és a Bíróság egységes hivatkozási módot alkalmazzon. Mivel a jogirodalomban már meghonosodott a korábbi, a határozathozatal időpontját nem tartalmazó hivatkozási mód, és a kiadók azóta ezen nem változtattak, e kiadványban én is ezt a módszert követetem.

1.3. Az ítélkezési gyakorlat elemzése

A fenti, technikai jellegű tudnivalók ismertetését követően ez a rész az EuB joggyakorlat-elemző tevékenységét mutatja be. A határozatok elemzése teszi lehetővé az ítélkezési gyakorlat adatbázisainak működését és használatát, ami az 1.4. pont témája lesz.

1.3.1. Az elemzés módja

Az EuB ítéleteinek elemzésében – valamint az adatbázisok információkkal való ellátásában – kiemelt szerep jut az EuB Kutatási és Dokumentációs Igazgatóságának. Az igazgatóság az EuB olyan horizontális szervezeti egysége, amely a tagállamok jogászaiból és asszisztensekből áll. Ez az igazgatóság az EuB által hozott valamennyi ítéletet elemzi, és változatos szempontok szerint osztályozza. A döntés jelentősége (EBHT-ban közzétett vagy nem közzétett döntés) és típusa (ítélet vagy végzés) csak az elemzés módját befolyásolja, de a tényét nem. Az elemzés eredményeként kapott információk kerülnek feltöltésre az EuB ítélkezési gyakorlatának adatbázisaiba.

Az elemzést a luxemburgi bíróság belső informatikai alkalmazása segítségével, elektronikus úton készíti el az igazgatóság. Az EuB ítélkezési gyakorlatának belső, valamint interneten is elérhető adatbázisai (rendszerezett ítélkezési gyakorlat, InfoCuria, EUR-Lex) ezen informatikai alkalmazásból közvetlenül érik el az adatokat és veszik át azokat saját rendszerükbe.

Mivel ezen írás szempontjából elsősorban az EuB fontosabb döntéseinek, azaz az EBHT-ban közzétett ítéleteinek van jelentősége, a továbbiakban ezeknek az elemzését veszem alapul.22 Az EuB ítéleteinek elemzése többirányú.

1.3.2. Az elemzés irányai

1.3.2.1. Az összefoglalók

Az elemzés egyik legfontosabb része az EuB döntéseinek összefoglalása (sommarisation),23 valamint megadott szempontok szerinti osztályozása és elemzése. Az elemzés mélysége elsősorban attól függ, hogy az EBHT-ban közzétett vagy közzé nem tett határozat az elemzés tárgya.24

Az összefoglalók25 készítése során az első lépés az ítélet általános érvényű jogi érvelést tartalmazó bekezdéseinek az azonosítása. Egy ítéletben általában több – gyakran egymástól független – lényegi jogi érvelést tartalmazó rész is található.26 Ezek alkotják az ítélet összefoglalójának különböző pontjait. E ratio decidentit tartalmazó bekezdések kiemelését követően az elemzést végző jogász az ítélet így azonosított részeivel dolgozik tovább. Valamennyi ratio decidencihez hozzárendel:

– egy rövid szöveges összefoglalást, amelynek megfogalmazása – minimális változtatással – az ítélet szövegét követi, azonban ahhoz képest általánosítva fogalmazza meg az EuB által kimondott jogelvet;27

– egy kulcsszó-láncot, amely a vonatkozó jogterület általános megjelöléséből kiindulva jut el a konkrét jogkérdés megjelöléséig;

– egy vagy több kódot, amely a rendszerezett ítélkezési gyakorlat28 alatti besorolás alapjául szolgál;

– hivatkozást a kapcsolódó jogalapra, azaz a jogelvhez kapcsolódó elsődleges vagy másodlatos jogi normákra;

– hivatkozást az ítélet azon pontjaira, amelyek e jogi érvelést tartalmazzák.

Röviden, az összefoglalók készítésének lényege a döntés legfontosabb jogi érvelést tartalmazó részeinek kiemelése, valamint így azonosított valamennyi ratio decidendihez kulcsszó-lánc, besorolási kód és jogszabályi hivatkozás társítása. Ez az elemzés két szempontból is hasznos. Egyrészt, az adott ítélet jogi szempontból lényegi részei egy helyen, összefoglalva megismerhetők, hasonlóan a magyar BH-k elején kiemelt pár soros összefoglalókhoz. Másrészt azáltal, hogy a több ratio decidenci mindegyike külön elemzés tárgyát képezi, lehetőség van azokat a továbbiakban külön kezelni, és a rendszerezett ítélkezési gyakorlat megfelelő osztályozási rendszerében tematikusan elhelyezni.

1.3.2.2. A hivatkozott jogi aktusok

Az elemzés másik iránya független a fent bemutatott összefoglaló-készítéstől, és az ítéletben precedensként hivatkozott korábbi EuB határozatok, valamint jogi normák megjelöléséhez kapcsolódik. Egy automatizált mechanizmus segítségével az ítéletben hivatkozott korábbi ítéleteket úgy veszi át az informatikai alkalmazás, hogy egyben megjelöli a hivatkozott döntés hivatkozott pontjait, valamint az elemzett ítélet azon pontját, amely e hivatkozást tartalmazza. Hasonló elemzésre kerül sor az ítéletben hivatkozott jogi normák tekintetében, de ezt az elemzést manuálisan végzi el az igazgatóság jogásza.

Az elemzés eredményeként a megfelelő adatbázisból lekérdezhető az összes olyan döntés, amely egy bizonyos korábbi ítéletre vagy meghatározott jogi normára hivatkozott. A találati listában nemcsak a határozatok, hanem azok az ítéleti pontok is megjelennek, amelyek a hivatkozást tartalmazzák.

1.3.2.3. A tárgymutató

Az elemzés harmadik iránya szintén független a ratio decidendi pontjaitól, bár az ennek körében elemzett ítéleti pontok nagy átfedést mutatnak az összefoglalókban hivatkozott ítéleti pontokkal. Ezen elemzés keretében az ítéletek általános érvényű jogi érvelést tartalmazó pontjait egy előre meghatározott betűrendes tárgymutató rendszerébe kell besorolni. Ezt az elemzést 2012 óta nem végzi el a luxemburgi bíróság, de a korábbi ítéletekre vonatkozó elemzések eredménye megtalálható a betűrendes tárgymutatóban.29

1.4. Hozzáférés az EuB határozataihoz

Két külön kérdés, hogy hol lehet megtalálni egy adott EuB ítéletet, illetve hogyan lehet meghatározott jogkérdésre vonatkozó precedenst keresni az EuB ítélkezési gyakorlatában.

A fejezet e része az 1. pontban rövid összefoglalást nyújt EuB határozatok megismerésének forrásairól: a határozatok táráról, a sajtóközleményekről, az éves jelentésről, valamint a történeti ítélkezési gyakorlatról.

Ezt követően, a 2. pontban bemutatom az interneten is elérhető, az EuB ítélkezési gyakorlatára vonatkozó adatbázisokat, amelyek jogterület vagy jogkérdések szerinti kereséseket is lehetővé tesznek: a rendszerezett ítélkezési gyakorlatot, a betűrendes tárgymutatót, az InfoCuriát, valamint az EUR-Lexet. Ehhez kapcsolódóan az ítéletekhez kapcsolódó tanulmányok jegyzéke is bemutatásra kerül.

1.4.1. Az EuB határozatok megismerésének forrásai

1.4.1.1. A határozatok tára

A határozatok tára az EuB valamennyi ítélkezési fórumának ítélkezési gyakorlatát tartalmazó hivatalos kiadvány, amely az Unió hivatalos nyelvein, így magyarul is megjelenik. Az EBHT-t 2012. január 1-je óta kizárólag elektronikus formában teszik közzé az EUR-Lex honlapon, valamint az EuB honlapján.30

A luxemburgi bíróság nem teszi közzé az EBHT-ban valamennyi határozatát.31 A közzé nem tett határozatok szövege így az elektronikus határozatok tárában nem, de egyéb adatbázisokban, így az InfoCurián és az EUR-Lexen elérhető.32 Emellett az EBHT rövid tájékoztatást tartalmaz a közzé nem tett határozatokról, ennek keretében közli a határozat lényegi jogi érveléséhez tartozó kulcsszó-láncokat, valamint a határozat rendelkező részét.

A határozatok tárában való közzététel határozza meg, hogy az adott dokumentumot lefordítják-e az eljárás nyelvétől különböző valamennyi hivatalos nyelvre.33

A luxemburgi bíróság honlapján elérhető elektronikus határozatok tárában a keresés az igazságszolgáltatási fórum szerint, valamint a meghozott ítéletek dátuma alapján lehetséges. A honlapon a keresett év adott hónapjára kattintva megjelenik valamennyi, az adott időszakban kihirdetett ítélet megjelölése, annak kulcsszavaival együtt. Közvetlen link biztosítja a bírósági határozathoz, az összefoglalóhoz, valamint adott esetben a főtanácsnoki indítvány szövegéhez való hozzáférést.

A határozatok tára mint hivatalos kiadvány az EuB közzétett határozatainak, valamint a főtanácsnoki indítványoknak a hivatalos szövegét tartalmazza. A dokumentumok sok esetben jelentős késéssel jelennek meg az elektronikus EBHT-ban.

1.4.1.2. A sajtóközlemények

Az EuB Sajtószolgálata a luxemburgi bíróság honlapján az ítélet kihirdetésének napján sajtóközleményeket tesz közzé.34 A közlemények okostelefonon is megtekinthetők, továbbá RSS csatornán is elérhetők.

Sajtóközlemény nem készül minden határozathoz, illetve nem készül minden nyelven; ugyanakkor a bírósági határozatok mellett a főtanácsnoki indítványokról is közzétehető sajtóközlemény. A szolgálat feladata azon ügyek kiválasztása, amelyek egy adott tagállamban különös érdeklődésre tartanak számot, ezzel indokolva a sajtóközlemény adott nyelven történő közzétételét. A sajtóközlemény rövid összefoglalást nyújt az ügy ténybeli és jogi hátteréről és a meghozott ítéletről.

A sajtóközlemények célja, hogy azok alapján a média képviselői közvetlen forrásból, az EuB felelős szervezeti egységén keresztül gyorsan értesüljenek a közérdeklődésre számot tartó információkról. A sajtóközlemények lehetővé teszik az ítéletek és indítványok lényegi kérdéseinek gyors áttekintését.35

1.4.1.3. Az éves jelentés

Az EuB évente jelentést készít az ítélkezési gyakorlatáról, és ennek keretében számos statisztikai adatot is közzétesz.36 Az éves jelentés valamennyi hivatalos nyelven, így magyarul is letölthető a luxemburgi bíróság honlapjáról pdf-fájlként. Az írás szempontjából elsősorban az igazságszolgáltatási tevékenységre vonatkozó információk bírnak jelentőséggel.

Az éves jelentés e részének első fejezete összefoglaló jelleggel mutatja be az EuB adott évi ítélkezési tevékenységét. A fejezet második része tárgykörönként ismerteti az ítélkezési gyakorlat lényegesebb fejlődési irányait, azaz jogterületenként ismerteti a legjelentősebb ítéletek legfontosabb megállapításait. Ez a leírás nem korlátozódik pusztán a ratio decidendi ismertetésére, hanem azon túl rövid összefoglalást is nyújt az ügy ténybeli és jogi kontextusáról, hasonlóan a sajtóközleményekhez.

Az éves jelentés hasznos lehet azok számára, akik összefoglaló jelleggel szeretnének képet kapni az ítélkezési gyakorlat fejlődési irányairól, és szeretnék megismerni a legfontosabb EuB ítéleteket, azok ténybeli kontextusával együtt.

1.4.1.4. A történeti ítélkezési gyakorlat

A történeti ítélkezési gyakorlat adatbázisa azért bír különös jelentőséggel, mert a 2004 előtti ítéleteket kihirdetésük idején nem fordították le magyar nyelvre.37 A 2004. évi bővítés céljából történeti ítélkezési gyakorlat néven létrehozott válogatás az 1956 és 2004 között meghozott legfontosabb ítéletek, vélemények és végzések szövegét tartalmazza, az azok kihirdetése szerinti sorrendben.

Az így lefordított közel százötven történeti jelentőségű ítélet az InfoCuria adatbázisból is elérhető magyar nyelven.

1.4.2. Az ítélkezési gyakorlat adatbázisai

1.4.2.1. A rendszerezett ítélkezési gyakorlat

A rendszerezett ítélkezési gyakorlat (Répertoire de jurisprudence) az EuB internetes honlapján keresztül, kizárólag francia nyelven érhető el.38 Az egyik legkönnyebben használható adatbázis, amennyiben egy konkrét jogkérdésre nézve kívánjuk megismerni az EuB vonatkozó ítélkezési gyakorlatát. A rendszerezett ítélkezési gyakorlat szerinti osztályozás az összefoglalók készítése során megadott besorolási kódok alapján épül fel, és a jogterület általános megjelöléséből kiindulva jut el az egyre részletesebb beosztásig. Az adatbázist az EuB honlapján hetente frissítik.

A kereséshez ismerni kell vagy a besorolási kódot, vagy a keresett jogterület és jogkérdés helyét az EuB jogi rendszerében.39

A rendszerezett ítélkezési gyakorlat találati listája az összefoglalók alatt ismertetett elemzésből merítve egy-egy jogkérdéshez kapcsolódóan összegyűjti az EuB ítéletek azon részeit, amelyek releváns elvi jelentőségű megállapításokat tartalmaznak. A találati listában a döntésből mindössze az a rész jelenik meg, amely az adott jogkérdéshez kapcsolódik.

Az EuB honlapja a következőképpen mutatja be az rendszerezett ítélkezési gyakorlatot:

„Az esetjogi gyűjtemény rendszerezetten csoportosítja a Bíróság, a Törvényszék és a Közszolgálati Törvényszék ítéleteinek és végzéseinek összefoglalását tevékenységük kezdetétől fogva. Az 1954-től 2009-ig tartó időszak vonatkozásában eredetileg nyolc részből álló osztályozást a Lisszaboni Szerződéssel bevezetett változtatásokat követően, a 2010-től kialakuló ítélkezési gyakorlat vonatkozásában kilenc részből álló osztályozásra módosították. A két osztályozásban utalások könnyítik meg az egyikről a másikra való átállást.

Az összefoglalók tartalmazzák az adott határozat jogi szempontból legfontosabb részeit, a lehető legnagyobb mértékben magára a határozat szövegére támaszkodva. Minden egyes összefoglalóhoz társítanak egy kulcsszó-láncot, amely rendszerezetten és távirati stílusban kiemeli a vizsgált kérdés tartalmát, egy besorolási jelet az érintett területnek megfelelően és egy hivatkozást a határozat azon pontjaira, amelyek az összefoglaló elkészítésének alapjául szolgáltak.

Az egyes osztályokon belül az összefoglalókat az alapul szolgáló határozatok meghozatalának időrendje szerinti sorrendnek megfelelően osztályozzák. Ugyanakkor, amennyiben egy összefoglaló kulcsszó lánca teljesen azonos egy már korábban létező kulcsszó-lánccal, magát az összefoglaló szövegét csatolják ehhez a lánchoz, az időpont figyelembevétele nélkül. Amennyiben a kulcsszó-lánc és az összefoglaló szövege teljesen megegyezik egy korábbi kulcsszó-lánccal és összefoglalóval, akkor csak a közzétételre vonatkozó adatokat és a releváns pontokat illesztik hozzá a korábbi összefoglalóhoz.”

Igaz, első látásra nem mindig könnyű eldönteni, hogy mely kategóriákon keresztül jutunk el a keresett konkrét jogkérdésig, kis gyakorlattal azonban könnyen elsajátítható a rendszerezett ítélkezési gyakorlat osztályozási rendszerének használata. Ennek alapján az adatbázis előnye az egyértelmű és gyors keresés, a találati lista könnyű kezelhetősége, valamint az a tény, hogy célzott és gyakorlatilag teljes körű képet ad az adott jogkérdésre vonatkozó ítélkezési gyakorlatról. Hátránya, hogy csak francia nyelven elérhető.40

1.4.2.2. A betűrendes tárgymutató

A betűrendes tárgymutató (Table alphabétique des matières) az EuB internetes honlapján keresztül, kizárólag francia nyelven érhető el.41 Ez egy nagyjából 1700 oldalas pdf-dokumentum, amely betűrendben, jogterületenkénti felosztásban tartalmazza több tízezer jogkérdés felsorolását. A dokumentum valamennyi jogkérdés mellett megjelöli azokat a határozatokat és főtanácsnoki indítványokat, amelyeknek meghatározott pontjai az adott jogkérdést elemezték. A betűrendes tárgymutató utal az EBHT oldalszámra, amelyen fellelhető a jogkérdést elemző bírósági határozati vagy főtanácsnoki indítvány adott pontja.

A betűrendes tárgymutató előnye, hogy könnyen kereshető és (2009-ig bezárólag) kimerítő és precíz felsorolást nyújt az adott jogkérdésre vonatkozó valamennyi határozatról, beleértve a főtanácsnoki indítványokat is. Hátránya, hogy az utóbbi évek ítélkezési gyakorlatát már nem dolgozza fel, valamint csak francia nyelven elérhető. Emellett a találatként kapott lista nem biztosít hozzáférést a szöveghez, hanem pusztán megjelöli azokat a határozatokat, amelyeket – szükség esetén – egyenként kell megkeresni más adatbázisokban.

1.4.2.3. Az InfoCuria

Az InfoCuria a magyar <birosag.hu> oldalon elérhető anonimizált határozatok tárához hasonlóan felépülő, azonban annál összetettebb keresőprogram. Az EuB honlapján keresztül érhető el, és magyar nyelven történő keresést is lehetővé tesz változatos szempontok alapján.42 Ezen a honlapon az ítéletek és a főtanácsnoki indítványok teljes szövege megtalálható, általában a kihirdetés napján 12 órától.

A legegyértelműbb az ügyszám, az ECLI-szám43 vagy a felek neve szerinti keresés. Amennyiben nem konkrét ügyre kívánunk keresni, úgy lehetőség van például tárgy szerinti keresésre vagy a szöveg szavaira való keresésre.44 A rendszerezett osztályozás alatt a fent bemutatott rendszerezett ítélkezési gyakorlat osztályozási rendszere érhető el, magyar nyelvű ágrajzban való mozgás útján. Érdekességképpen külön kereshető az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés forrása, itt Magyarországot megjelölve megjelenik valamennyi olyan ügy, amelyben magyar bíróságok terjesztettek előzetes döntéshozatali kérelmet az EuB elé.

A megfelelő keresési paraméterek kiválasztását követően a keresés ikonra kattintva megjelennek azok az ügyek, amelyek a keresési feltételeknek megfelelő dokumentumokat tartalmaznak. Innen az adott dokumentum melletti valamely ikonra kattintva lehet megnyitni a találatként kapott bírósági határozatot, egyben kiválasztva a nyelvet, amelyen a dokumentumot olvasni szeretnénk.45

Az EuB honlapján megjelenő használati útmutató szerint:46

„Az InfoCuria adatbázis tartalmazza a Bírósághoz, a Törvényszékhez és a Közszolgálati Törvényszékhez beérkezett ügyekre vonatkozó valamennyi, nyilvánosan hozzáférhető információt. Az InfoCuria elsődlegesen az intézmény dokumentumaihoz (főként az ítéletekhez, az indítványokhoz, a végzésekhez és az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett közleményekhez) biztosít hozzáférést, szöveg szerinti vagy az ügyek adataiban történő keresés útján. Ezen adatok többek között az eljárás bizonyos szakaszainak időpontjaira, az üggyel érintett tárgykörre, az eljárás típusára, az ítélkezési gyakorlatban hivatkozott uniós jogi aktusokra, a felek állampolgárságára stb. vonatkoznak. Ezen adatok hozzáférhetősége az eljárás típusától és az ügy állásától függően eltérő lehet.”

Az adatbázis előnye, hogy teljes mértékben elérhető magyar nyelven is, valamint változatos szempontok szerinti keresést tesz lehetővé. A dokumentumok kihirdetésüket követően gyakorlatilag azonnal megjelennek az adatbázisban. Jól megválasztott keresési szempontok alapján az InfoCuria célzott keresést tesz lehetővé. Hátránya a találati lista nehéz kezelhetősége, illetve hogy csak a teljes szövegben való keresést tesz lehetővé, az összefoglaló szövegében való keresést nem.

1.4.2.4. Az EUR-Lex

Az EUR-Lex az uniós jog olyan általános adatbázisa, amely nemcsak a luxemburgi bíróság ítélkezési gyakorlatát, hanem azon kívül valamennyi uniós jogforrást tartalmazza.47 Az EUR-Lex teljeskörűen elérhető magyar nyelven is.

Ami az ítélkezési gyakorlatra vonatkozó keresést illeti, az EUR-Lexen elsősorban konkrét ügyekre lehet hatékonyan keresni. A kezdőlapon az adott ügyet a dokumentumszám alatti kereséssel, a bírósági ügy megjelölésére kattintva a legegyszerűbb elérni. Itt a találati listából ki kell választani, hogy a Törvényszék, a Bíróság vagy a Közszolgálati Törvényszék előtti ügyről, esetleg a főtanácsnoki indítványról szeretnénk több információt megtudni.

Az ítélkezési gyakorlatban való keresést lehetővé tevő másik megoldás, ha a kezdőlapon felül vízszintesen megjelenő menüsorból az uniós jogszabályok és kapcsolódó dokumentumok alatt az uniós ítélkezési gyakorlatot választjuk. Itt többféle keresési megoldásból lehet választani. Egyrészt, a keresés az uniós ítélkezési gyakorlat dokumentumai között az InfoCuriához hasonló adatbázishoz vezet el. Az előzőhöz képest többletfunkció, hogy az EUR-Lex nem kizárólag a határozatok szövegében, hanem az összefoglalók szövegében való keresést is lehetővé tesz. Másrészt, az európai uniós ítélkezési gyakorlat dokumentumainak jegyzéke a rendszerezett ítélkezési gyakorlat szerinti osztályozási rendszert követi. Itt az osztályozási kategóriák magyar nyelven is elérhetők, a találati lista azonban a határozatok teljes szövegéhez vezet el, nem pedig az adott ratio decidendihez.

A találati lista felsorolja az adott, a keresésnek megfelelő dokumentumokat, így a határozatokat és főtanácsnoki véleményeket. Ezekre kattintva megjelenik a kiválasztott határozat részletes adatlapja, minden, ahhoz kapcsolódó információval. Hasznos tulajdonság, hogy az adott dokumentumot a képernyőn egyszerre több nyelven is meg lehet jeleníteni, azaz párhuzamosan is olvasható a többnyelvű szöveg.48 A megtalált ügy alatt a kapcsolódó dokumentumokra kattintva megjelennek az ítéletben hivatkozott jogszabályi rendelkezések és korábbi döntések. Az összefoglalás tartalmazza az ítélet jogi összefoglalóját, minden korábban bemutatott, a ratio decidendikhez hozzárendelt információval. A dokumentum alatt megjeleníthető a rendszerezett ítélkezési gyakorlathoz kapcsolódó besorolási jel, valamint a határozattal kapcsolatos tanulmányok listája.

Az EUR-Lex nem kifejezetten és elsősorban a bíróság ítélkezési gyakorlatának adatbázisa, és elsősorban konkrét ügyekre való keresés esetén, valamint az annak használatát jól ismerő közönség számára lehet hasznos forrás. Előnye, hogy a határozatokhoz kapcsolódó valamennyi nyilvános információt tartalmazza. Hátránya, hogy összetettségéből adódóan nehezen kezelhető.49

1.4.2.5. A kapcsolódó tanulmányok

Nem közvetlenül az EuB határozatok megismerését, hanem azok tudományos feldolgozását szolgáló adatbázis az ítéletekhez kapcsolódó tanulmányok jegyzéke, amely szintén elérhető az EuB honlapján keresztül.50

Ez az összesítés tartalmazza a luxemburgi bíróság határozataihoz kapcsolódó tanulmányok listáját. A jegyzék három pdf-fájlból áll, ezek időrendi bontásban tartalmazzák az EuB határozatait. Az utolsó kötet a 2005 óta meghozott határozatokra vonatkozó tanulmányok megjelölését tartalmazza.

A honlapon lévő leírás szerint:

„Az ítéletek mindegyik részben mindhárom bíróság esetében az ügyszám szerinti sorrendben, míg a tanulmányokra vonatkozó hivatkozások a megjelenésük időrendi sorrendjében szerepelnek. Mindegyik rész végén található egy – a tanulmányok tárgyát képező ítéleteket tartalmazó – időrendi táblázat, amely lehetővé teszi az olvasó számára, hogy könnyen megtalálja az olyan ítéletek ügyszámát, amelyeknek csupán a kihirdetési időpontját ismeri.”

Az összeállítás maga francia nyelven létezik, azaz az ítélet megnevezése és az ahhoz kapcsolódó kulcsszavak franciául jelennek meg a dokumentumban. Ettől függetlenül a jegyzék a francia nyelv ismerete nélkül is használható. A jegyzék valamennyi tanulmányra annak eredeti nyelvén hivatkozik.

„Lapozz bele!” módban ezek az oldalak nem érhetőek el.

Kérjük, vásárolja meg a teljes elektronikus könyvet weboldalunkon.

This page is not available in preview mode.

Should you wish to access the complete text, please purchase the full version of this e-book at our webpage.

Table of Contents

Előszó

A szerző előszava

1. Milyen forrásokból ismerhetjük meg a luxemburgi bíróság ítélkezési gyakorlatát?

1.1. Bevezetés

1.1.1. Előszó

1.1.2. A fejezet felépítése

1.2. Előzetes tudnivalók

1.2.1. A nyelvi rezsim

1.2.2. Az azonosítók

1.2.2.1. Az ügyszám

1.2.2.2. A CELEX-szám

1.2.2.3. Az ECLI

1.2.3. A határozatok hivatalos idézési módja

1.3. Az ítélkezési gyakorlat elemzése

1.3.1. Az elemzés módja

1.3.2. Az elemzés irányai

1.3.2.1. Az összefoglalók

1.3.2.2. A hivatkozott jogi aktusok

1.3.2.3. A tárgymutató

1.4. Hozzáférés az EuB határozataihoz

1.4.1. Az EuB határozatok megismerésének forrásai

1.4.1.1. A határozatok tára

1.4.1.2. A sajtóközlemények

1.4.1.3. Az éves jelentés

1.4.1.4. A történeti ítélkezési gyakorlat

1.4.2. Az ítélkezési gyakorlat adatbázisai

1.4.2.1. A rendszerezett ítélkezési gyakorlat

1.4.2.2. A betűrendes tárgymutató

1.4.2.3. Az InfoCuria

1.4.2.4. Az EUR-Lex

1.4.2.5. A kapcsolódó tanulmányok

1.4.3. Összefoglalás

2. Milyen kötelezettségek terhelik a magyar bíróságokat az uniós jog alkalmazásával összefüggésben?

2.1. Bevezetés

2.2. A tagállami bíróságok mint az EU bíróságai

2.2.1. Az alapító szerződések rendelkezései

2.2.2. Az általános elvek

2.2.2.1. Az uniós szabályok hatékony érvényesülésének elve

2.2.2.2. Az egyének számára biztosított jogok védelme

2.2.3. Az EuB ítélkezési gyakorlatában kidolgozott elvek

2.2.3.1. A közvetlen hatály elve

2.2.3.2. Az uniós jog elsőbbsége

2.3. A tagállami bíróságok kötelezettségei

2.3.1. Az uniós normák alkalmazása

2.3.1.1. A közvetlen hatály elve

2.3.1.2. A közvetlen hatály hármas feltétele

2.3.1.3. Az egyes jogalkotási aktusokban foglalt rendelkezések közvetlen hatálya

2.3.1.3.1. Az alapító szerződések közvetlen hatálya

2.3.1.3.2. A rendeletek közvetlen hatálya

2.3.1.3.3. Az irányelvek közvetlen hatálya

2.3.1.4. Következtetések

2.3.2. A nemzeti norma uniós joggal összhangban való értelmezése

2.3.2.1. Az értelmezési kötelezettség elve

2.3.2.2. Az értelmezési kötelezettség korlátai

2.3.3. Az uniós joggal ellentétes nemzeti norma félretétele

2.3.3.1. Az elsőbbség elve

2.3.3.2. A nemzeti jog félretételére vonatkozó szabályok

2.3.3.2.1. Félretétel az uniós norma közvetlen hatálya esetén

2.3.3.2.2. Félretétel az uniós norma közvetlen hatálya hiányában is

2.3.3.3. Következtetések

2.3.4. A tagállami kártérítési felelősség érvényesítése

2.3.4.1. A tagállami kártérítési felelősség elve

2.3.4.2. A kártérítési felelősség feltételei

2.3.4.3. A kártérítési felelősség érvényesítése

2.3.4.4. Következtetések

2.3.5. Előzetes döntéshozatali kérelem előterjesztése

2.3.5.1. Az előzetes döntéshozatali eljárás

2.3.5.2. Az előterjesztési kötelezettség címzettjei

2.3.5.3. Az előterjesztési kötelezettség korlátai

2.3.5.4. Az előterjesztés lehetősége

2.3.5.5. Az uniós norma érvénytelenségének megállapítása

2.3.6. Ideiglenes intézkedés elrendelése

2.3.7. Az uniós jog alkalmazása hivatalból

2.3.7.1. Az eljárásjogi észszerűség alapelve

2.3.7.2. Az ex officio alkalmazási kötelezettség

2.3.8. Az uniós alapjogok biztosítása

2.3.8.1. A Charta alkalmazásának korlátai

2.3.8.2. A Charta alkalmazásának esetei

2.4. Összefoglalás

3. Mikor kell a magyar bíróságnak hivatalból alkalmaznia az uniós jogot?

3.1. Bevezetés

3.2. A kérelemhez kötöttség elve

3.2.1. A kérelemhez kötöttség általános elve

3.2.2. A kérelemhez kötöttség és a rendelkezési elv a magyar jogban

3.2.3. A bírósági ítéletek

3.2.4. A kérelemhez kötöttség és az uniós jog tényleges érvényesülése

3.3. Az uniós jog hatékony érvényesülését biztosító előírások

3.3.1. Általános elvek

3.3.1.1. Az uniós szabályok tényleges érvényesülésének elve

3.3.1.2. A hatékony bírósági jogvédelem elve

3.3.2. A tagállami jogrendben az uniós jog speciális helyét biztosító elvek

3.3.2.1. A közvetlen (és a közvetett) hatály elve

3.3.2.2. Az uniós jog elsőbbsége

3.4. Az uniós jog és a tagállami eljárási szabályok

3.4.1. A tagállami eljárási autonómia elve

3.4.1.1. Az egyenértékűség elve

3.4.1.2. A tényleges érvényesülés elve

3.4.2. Az eljárásjogi észszerűség elve

3.5. A kérelemhez kötöttség elve és az uniós jog hivatalbóli alkalmazása

3.5.1. A főszabály: a kérelemhez kötöttség elvének elismerése

3.5.1.1. Értékelés az egyenértékűség elve szempontjából

3.5.1.2. Értékelés a tényleges érvényesülés elve szempontjából

3.5.2. A kivételek, vagyis az uniós jog hivatalbóli alkalmazásának kötelezettsége

3.5.2.1. Kizárólagos lehetőség az uniós jog bírósági alkalmazására

3.5.2.2. A fogyasztók jogainak védelme

3.5.2.3. A közrendi szabály és a versenyjogi ügyek

3.5.2.3.1. A közrendi norma szerepe

3.5.2.3.2. A választottbírósági ítélet érvénytelenítése a közrendbe ütközés miatt

3.5.3. A reformatio in peius tilalmának elve

3.6. Összefoglalás

4. Melyek a tagállami kártérítési felelősség szabályai?

4.1. Bevezetés

4.2. A kártérítési felelősség alapjai

4.3. A kártérítési felelősség fennállásának esetei

4.3.1. A jogsértésért felelős szerv

4.3.1.1. A törvényhozó által elkövetett jogsértés

4.3.1.2. A közigazgatási szervek által elkövetett jogsértés

4.3.1.2.1. Az uniós jog megsértése tagállami minisztériumok vagy hatóságok által

4.3.1.2.2. A köztisztviselő nyilatkozatainak az állam terhére való felróhatósága

4.3.1.3. A végső fokon eljáró bíróságok által elkövetett jogsértés

4.3.2. A helytállásra kötelezett fél

4.3.2.1. A szövetségi állam decentralizált szerveinek felelőssége

4.3.2.2. A tagállam közjogi testületének felelőssége

4.3.2.3. A köztisztviselő személyes felelőssége

4.4. A kártérítés feltételei

4.4.1. A jogalanyok számára jogokat biztosító norma

4.4.1.1. A feltétel értelmezése

4.4.1.2. A közvetlen hatállyal nem rendelkező normák megsértése

4.4.1.3. Az EUMSz 267. cikkének megsértése

4.4.1.4. Az uniós norma személyi hatálya

4.4.1.5. A jogalanyok számára jogokat nem biztosító norma

4.4.2. Kellően súlyos jogsértés

4.4.2.1. A jogsértés

4.4.2.2. A jogsértés megállapítására és súlyosságának értékelésére vonatkozó hatáskör

4.4.2.3. A jogsértés súlyosságának értékelése során figyelembe veendő tényezők

4.4.2.4. A mérlegelési jogkör jelentősége

4.4.3. Okozati összefüggés

4.5. A felelősség elvének végrehajtása a nemzeti bíróságok által

4.5.1. A tagállami eljárási autonómia elve

4.5.2. A tagállami eljárási autonómia korlátai

4.5.2.1. Az egyenértékűség elve

4.5.2.2. A tényleges érvényesüléshez kapcsolódó kérdések

4.5.2.2.1. Vétkesség

4.5.2.2.2. A kellően súlyos jogsértésen túlmutató feltételek

4.5.2.2.3. Elévülési idő

4.5.2.2.4. A kártérítés mértékéről

4.5.2.2.5. Elvárható gondosság tanúsítása és a jogorvoslati lehetőségek igénybevétele

4.6. A magyar szabályozás

4.6.1. A uniós jogharmonizációs kötelezettségek megsértése a jogalkotó által

4.6.1.1. A szabályozási keret

4.6.1.2. Az ítélkezési gyakorlat

4.6.2. Az uniós jog megsértése a végső fokon eljáró bíróság által

5. Melyek az előzetes döntéshozatali kérelem érdemi elbírálásának feltételei?

5.1. Bevezetés

5.1.1. Előszó

5.1.2. Az elutasított magyar előzetes döntéshozatali kérelmek

5.1.3. A fejezet felépítése

5.1.4. Terminológiai kérdések

5.1.5. A jogszabályi háttér és a kérdések relevanciájának a vélelme

5.1.6. Előzetes megjegyzések

5.2. A kérelem érdemi vizsgálatához szükséges eljárásjogi feltételek

5.2.1. Az uniós jog értelmezésére irányuló kérdés

5.2.1.1. A nemzeti jog értelmezésére irányuló kérdés

5.2.1.1.1. A főszabály

5.2.1.1.2. A kérdések átfogalmazása

5.2.2. Az alapeljárás kapcsolata az uniós joggal

5.2.2.1. A tisztán belső helyzet

5.2.2.1.1. A főszabály

5.2.2.1.2. Az uniós jog feltétlenül és közvetlenül alkalmazandó a belső helyzetre

5.2.2.1.3. A fordított irányú hátrányos megkülönböztetés tilalma

5.2.2.2. Az alapszabadságok

5.2.2.2.1. A főszabály

5.2.2.2.2. A potenciális határon átnyúló tényállási elem

5.2.2.3. A Charta értelmezése

5.2.2.3.1. A főszabály

5.2.2.3.2. A kivétel

5.2.2.4. Az uniós joggal való kapcsolat fennállásának vizsgálata

5.2.3. A kérelem előterjesztőjének személyéhez kapcsolódó feltétel

5.2.4. Az uniós jog időbeli alkalmazhatósága

5.2.5. A kérelem tartalmi elemei

5.2.5.1. A főszabály

5.2.5.2. A kivétel

5.2.6. A kérdés megválaszolásának szükségessége

5.2.7. A folyamatban lévő eljárás

5.2.7.1. A kérelem előterjesztésekor nincs folyamatban eljárás

5.2.7.2. A kérelem előterjesztését követően szűnik meg az eljárás

5.3. Egyéb kérdések

5.3.1. Az ügy törlése a nyilvántartásból

5.3.2. Az uniós jog hatálya alá tartozás vizsgálata az érdemi szakaszban

5.4. Összefoglalás

6. Milyen helyzetekre terjed ki az Alapjogi Charta hatálya?

6.1. Bevezetés

6.1.1. A Charta hatálybalépése

6.1.2. Terminológiai kérdések

6.1.3. Az előzetes döntéshozatali kérelmek

6.1.4. Az időbeli hatály

6.1.5. A kapcsoló elem

6.2. A Charta alkalmazási köre

6.2.1. A jogirodalomban ismert két megközelítésmód

6.2.1.1. A megszorító értelmezés

6.2.1.2. A kiterjesztő értelmezés

6.2.2. A Charta elfogadott szövege

6.2.3. Az ítélkezési gyakorlat által kialakított három esetcsoport

6.2.3.1. A végrehajtási helyzet

6.2.3.2. A derogációs helyzet

6.2.3.3. Egyéb okból az uniós jog hatálya alá tartozás

6.2.3.3.1. Az Annibaldi ügy

6.2.3.3.2. A DEB ügy

6.2.3.3.3. Az McB ügy

6.2.3.3.4. Az NS ügy

6.2.3.3.5. A Melloni ügy

6.2.3.3.6. A Siragusa ügy

6.2.3.3.7. Az Åkerberg Fransson ügy

6.2.4. A kapcsoló elem

6.2.5. A föderalista megoldás

6.3. Összefoglalás

Tárgy- és ügymutató

Határozatmutató

Irodalomjegyzék