Laáb Ágnes

Számviteli ismeretek

– érthetően,

szórakoztatóan

Wolters Kluwer • Budapest, 2016

Kiadja a

Wolters Kluwer Kft.

Budapest, 2016

1117 Budapest, Prielle Kornélia u. 21–35.

Telefon: (40) 464-5656

Fax: +36 (1) 464-5657

e-mail: info-hu@wolterskluwer.com

www.wolterskluwer.hu

Felelős vezető: Tóth Gábor, a Wolters Kluwer Kft. ügyvezetője

Kiadásért felelős: Fehér Nóra

A kiadványok szerkesztéséért felelős: dr. Rajházi Mónika

Felelős szerkesztő: dr. Pálkovács Attila

Műszaki szerkesztés: Wolters Kluwer Kft.

Grafikai tervezés: Wolters Kluwer Kft.

Tördelés: Korrinfo Kft.

ISBN 978 963 295 588 9

Termékkód: YEB1666

Kiadványaink megtekinthetőek és megvásárolhatóak szakkönyvesboltunkban a Kiadó címén, továbbá a shop.wk.hu portálon.

Minden jog fenntartva, beleértve a sokszorosítás és a mű bővített, illetve rövidített változatának kiadási jogát is.

A Kiadó írásbeli hozzájárulása nélkül sem a teljes mű, sem annak bármely része semmiféle formában (fotokópia, mikrofilm vagy más hordozó) nem sokszorosítható.

Szerző:

Dr. Laáb Ágnes CSc

Szerkesztette:

Bárány Mónika

Karai Éva

Kispál Katalin

Peller Brigitta

Lektor:

Bordáné Rabóczki Mária

Illusztrátor:

Horváth Csanád

Kézirat lezárva:

2016. július 1.

© Dr. Laáb Ágnes, Budapest, 2016

© Wolters Kluwer Kft., Budapest, 2016

Ajánlás

„Érthetően, szórakoztatóan” – ígéri e könyv alcíme. Aki csak egy kicsit is járatos a számvitelben, tudhatja, hogy ez nem semmi. Ha a „számvitel” szót hallják, sokakban különös feliratokkal ellátott, végeláthatatlan számoszlopok képe merül fel, meg táblázatok fölé hajló, képernyőkre meredő, könyökvédős embereké. A marketing, a fejlesztés, az emberekkel való foglalkozás színes és izgalmas – de a számvitel?

Pedig a számvitel is lehet érthető és szórakoztató, Laáb Ágnes könyve ékes bizonyíték erre.

Egy ismert mondást felhasználva kezdjük azzal, hogy a számvitel sokkal fontosabb annál, mint hogy a számviteli szakemberekre bízzuk. Némi számviteli szakértelem jót tesz mindenkinek. Ha vállalatvezető lennék, arra törekednék, hogy a cégnél mindenki értsen hozzá valamelyest. Mindenki jobban jár, ha tudja, mivel és hogyan mérjük a vállalat pénzügyi eredményességét és ő maga mivel járul hozzá ahhoz; ha tisztában van vele, mi mennyibe kerül, hogyan és hol keletkezik a nyereség, milyen következményekkel járnak a döntéseink, mi veszélyeztetheti a fizetőképességünket, emelkedünk-e vagy süllyedünk, gazdagabbak lettünk-e vagy szegényebbek. A számviteli kimutatások tükrök, amelyekben magunkat láthatjuk. A számvitel rólunk szól, a munkánk eredményességéről, diagnózist ad, segít feltárni a problémáinkat, jelzi, hol járunk a céljainkhoz képest, rámutat a kockázatokra. Aki nem érti a számokat, nem tudja, minek a része ő tulajdonképpen, miért felelős, mit kérhetnek számon tőle; a számviteli műveltség ebben az értelemben kulcs az elkötelezettséghez és a kollektív cselekvőképességhez.

Könnyen adódik a következtetés: egy számviteli tankönyvnek érthetőnek kell lennie. Semmi esetre sem lehet az a célja, hogy lila ködöt vonjon a számviteli fogalmak, eljárások és kimutatások köré. A számvitel akkor jó, ha értik. Biztos vagyok benne, hogy ezt a könyvet azok is haszonnal forgatják majd, akik egyébként nem gazdasági szakterületen dolgoznak, és a megértése sem fog különösebb problémát okozni. Egyeseknek kedvet csinál az alaposabb elmélyedéshez, más szakkönyvek elolvasásához, ne adj’ isten a számviteli életpályához. Mások azt mondják: igen, ennyit akartam tudni, nekem ez elég, de mostantól ez a könyv állandóan ott lesz mellettem a polcon, ez az én számviteli kisenciklopédiám.

Az érthetőséggel tehát rendben volnánk. Most térjünk rá a másik ígéretre: mitől lehet egy számviteli szakkönyv szórakoztató?

Ha végigpörgetjük a lapokat, rögtön láthatjuk: nem szokványos szakkönyvről van szó. Ami talán a legfurcsább: hogy kerülnek egy számviteli szakkönyvbe rajzolt emberi figurák, karikatúrák, fényképek, tücskök és hangyák? A válasz egyszerű: a szerző filozófiája szerint minden számviteli esemény, táblázat, kimutatás és grafikon mögött egy történet van. A számvitel fogalmaihoz és eljárásaihoz ezeken keresztül kell közelíteni. Ezek a történetek lehetnek egyszerűek és bonyolultak, lehetnek mesék és valóságosak. A számvitel tulajdonképpen a cégünk, a vállalkozásunk történeteit, és azokban a mi személyes történeteinket mondja el a maga eszközeivel. A történetek segítenek a számvitel megértésében, de a fordított összefüggés talán még fontosabb: a számvitel segítségével jobban megérthetjük a történeteket.

Aki a könyvben található történeteket és a hozzájuk kapcsolt számviteli elemzéseket olvassa, akár úgy is érezheti, hogy egy krimibe csöppent, ahol valamilyen rejtélyre keressük a megoldást: hipotéziseket állítunk fel, bizonyítékokat gyűjtünk, majd elmagyarázzuk, mi is történt valójában, hová vezetett az események láncolata, hol tartunk most és hogyan léphetünk tovább. Ismerős helyzetek, tanulságos történetek, kíváncsiság, nyomozás – mi lehetne ennél szórakoztatóbb?

Mire számíthat a könyv olvasója? Mindenekelőtt a számviteli alapműveltség megszerzésére: megérti majd, hogy milyen részekből áll a mérleg és miért van két oldala, értelmezni tud egy eredménykimutatást, felismeri, hogy milyen események duzzasztják és apasztják a bankszámlákat, fontos mutatókat tud kiszámolni és értelmezni. Mondjuk így: ez a „tudomány” a számvitelben. Meglátja azonban benne a „művészetet” is: azokat a helyzeteket, amikor az elemző jobb híján kénytelen szabályokra, becslésekre, feltételezésekre támaszkodni. A számvitelben nagyon fontos a szabályok ismerete, de a döntő kérdés a hasznosság, a vezetői munka támogatása. A vezetőnek tudnia kell, hol végződik a „tudomány”, és hol kezdődik a „művészet”, milyen szokásokat, feltételezéseket, becsléseket lehet és kell megkérdőjelezni a tisztánlátás, az alternatívák feltárása érdekében. A számvitel segítségével történéseket értelmezhetünk, történeteket mondhatunk el, de a számvitel sohasem mondja el a teljes történetet, az mindig a vezetők, a szakemberek és a számvitelisek közötti párbeszédben alakul ki. A beszélgetéshez közös nyelv kell, már csak ezért is fontos a számvitel nyelvének elsajátítása.

A történetek nagyon fontosak ebben a könyvben. A szerző a számvitel történetéről sem feledkezik meg. Ebből a történetből kiderül, hogy a számvitel élő, fejlődő szakterület. Hosszú idő telt el az első gazdasági feljegyzések és a kettős könyvelés „feltalálása” óta, és ahogy múlnak az évek és az évtizedek, a szakmának és a módszereknek is változniuk kell. Ez a történet is izgalmas és tanulságos.

Kedves Olvasó, kalandra fel!

Bőgel György

vállalatvezetési és szervezési professzor

CEU Business School

Előszó

A számvitel és Laáb Ágnes már bizonyított! Ez jutott eszembe elsőként, amikor a kéziratot a kezembe fogva nekiláttam a jelen előszó megírásának. Mert él bennem az örök szkeptikus, és ez bizony igaz a számvitel és az olyan nyughatatlan újító esetén is, mint Laáb Ágnes Kolléganőm.

Az volt az első érzésem tehát, hogy valami fontos került a kezembe. Ahogy ízlelgettem a címet, azon tűnődtem viszont, hogy mi újat lehet itt még hozni. Gyorsan rákerestem a világ legnagyobb könyvportálján az „accounting” szóra. A másodikra 88 551 találatot kaptam, mert ez már egy szűkített keresés volt a bővítettnél elért 236 232 találat után. Nem adtam fel, de akárhogyan is szűkítgettem az e könyvhöz hasonló formára és tartalomra, 10 000 alá sehogyan sem tudtam menni. Csak „coming soon”-ból több mint 200 van.

Vajon miért ez a tömérdek számviteles könyv? Részben mert a világ mintegy 10 000 felsőoktatási intézményében indul ilyen tantárgy minden évben, és ezzel együtt több millióan tanulják meg évente a kettős könyvelést és a számviteli beszámolók alapjait. Magyarországon is közel 50 felsőoktatási intézményben évi mintegy 20–30 000 hallgató tanul ilyesmit; csupán Laáb tanárnő keze alól is évente ezres nagyságrendben kerülnek ki a számvitelt tanult diákok.

Azaz, egyrészről elképesztően sokan tanulnak számvitelt. Másrészről pedig a számvitel oktatása igen nehéz mesterségnek bizonyult, így újabb és újabb próbálkozások, fejlesztések látnak napvilágot. Ez annyiból furcsa, mivel maga a számvitel, legalábbis annak alapjai, nem sokat változtak a XV. század óta. A számvitel éppen arra született, hogy rendszerezetten, érhetően és konzisztensen vezesse egy vállalkozás üzleti információit, azaz joggal gondolnánk, hogy akkor nem lehet olyan bonyolult. Nem is az, ha jól tanítják! – ami egyáltalán nem egyszerű feladat.

Ugyanakkor sokféleképpen lehet ezt jól tanítani, s a módszer függ az országtól, a képzési szinttől, és persze az oktatás céljától is. Ez a könyv alapvetően egyetemistáknak szól, olyanoknak, akik most és ebből a könyvből szeretnék megérteni a számvitelt „a nulláról”. Mindezt korszerű keretek között, azaz gyorsan és lehetőleg még szórakoztatóan is. Emiatt persze jó kis olvasmány ez már diplomával a kézben is, ha az a diploma esetleg jogi, mérnöki, vagy bármi olyasmi egyéb, amelynél hiányzott az üzleti világ ezen eszperantó-nyelvének oktatása.

A könyv témasúlyozása remek. Érdekes újítás a felvezető fejezet: „A számviteli tudás haszna”. Ha már belekezdünk valamibe, szánjunk pár percet e terület, mint szakma megismerésére is! Ezután a számviteli alapfejezetek következnek: mérleg és könyvvitel – egyfajta bevezetés a számvitelbe. Kitűnő megoldás az adózási téma előrehozása, hiszen ez olyan alapvető manapság, hogy jobb erre mielőbb rátérni. A számvitel és a pénzügyek alapvető különbségét – ha lehet egyáltalán e két területet így szembeállítani – a költségek megragadása adja. Így a költségekkel foglalkozó fejezet egyúttal a pénzügyi tanulmányoknak is alapvető kiegészítését jelenti. Egy kis számviteli beszámoló ismeretanyag, majd a könyv utolsó nagy blokkja az értékelésé. E részben szép lassan túllépünk már a könyvelésen, és belépünk a „számviteles, mint közgazdász” területre. Ennél már előjön a szakmai mozgástér, a kreativitás, és szép lassan világossá válik, hogy mitől vannak jobb és rosszabb számviteli szakemberek. Ha lehet így mondani, itt a számviteli számtanról a számviteli matematikára váltunk. Végül pedig már az ízig-vérig közgazdászi, „üzletemberi” részek jönnek: ami a számok mögött van, avagy mi olvasható ki a számviteli kimutatásokból.

Apróságnak tűnik, de a jó tárgymutatótól lesz valami igazán használható szakkönyv, tankönyv. Ami akkor jó, ha jó arányérzékkel kellően részletes, de nem is túlságosan bő – pont, mint ennél a könyvnél.

A könyvvitel közös logikai alapja mellett nyelv-centrikussága is meghatározó. Nem csak a speciális számviteli terminológia miatt, hanem a sokszor sajátos magyarázó nyelvezete miatt is. Az egyik oldalról fontos tehát a precíz szakkifejezések-használata, a másik oldalról viszont ezek értelmes, világos, a magyar anyanyelvűeknek természetes szerkezetekbe és szövegkörnyezetbe illesztése is. Ez talán e könyv egyik legnagyobb erénye: nem esik abba hibába, hogy már-már egy teljesen új magyar nyelvet épít a számvitel köré, majd csodálkozik, hogy ebből egy szót sem értenek az amúgy magyar ajkúak. Itt végre a számvitel az „utca embere” számára is érthető tartalmat kap, ettől azonban nem csökken pontossága és a szakszerűsége.

Végezetül gratulálok! Mindenekelőtt a szerzőnek, az illusztrátornak és az e könyvön dolgozó teljes csapatnak, de legfőképpen az Olvasónak, aki a számviteli alapismeretekből való sikeres vizsga kipipálását reméli e könyvtől. Még nem sejtheti, hogy olyan kalauzra lelt, amelytől többé már nehéz lesz megválni. Mert szinte lehetetlen úgy élni, hogy az ember ne érintkezzen a számvitellel nap mind nap, a munkája során vagy csak a világ dolgainak követésekor. Azaz bizonyosan egész életében emlékezni fog néhány, a kötelező tananyagot meghaladó útmutatásra. Gratulálok, már előre is ahhoz, hogy a könyv tanulmányozásával sok minden olyat is érteni fog a világból, amit e nélkül sohasem érthetne meg. Higgyék el, megéri!

Andor György

Gazdaság- és Társadalomtudományi Kar dékánja

Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem

Bevezetés

E könyv megírását két korábbi tankönyv előzte meg: 1998-ban a „Pénzügyi számvitel menedzsereknek” (Kossuth Kiadó), majd 2006-ban a bolognai program keretében induló BSC-képzés tananyagaként a „Számviteli alapok – elmélet és módszertan” (Typotex Kiadó). Mintegy 25 éve oktatom a számvitelt a felsőoktatásban, 15 éve a Budapesti Műszaki és Gazdálkodástudományi Egyetemen. Folyamatosan fejlesztettem az előadásanyagaimat a hallgatói visszajelzések alapján, de ideje volt, hogy az évek során felgyülemlett oktatási tapasztalatot is beépítve újragondoljam és újraírjam a könyvet, amelyben az alábbi témakörök kaptak helyet:

– A „Számvitel haszna” című első fejezet egyfajta kedvcsináló a számviteli tudáshoz, bemutatva, hogy milyen izgalmas karrier- és életpályamodellek nyílhatnak meg a könyveléshez, beszámolókészítéshez, elemzéshez értő pályakezdők számára. Különösen akkor, ha ez a tudás – a nemzetközi követelményekbe ágyazottan – kiegészül néhány speciális tudással (például konszolidálás, speciális céghelyzetek számvitele, fenntarthatósági számvitel stb).

– A „Mérleg: pillanatfevétel a vagyoni helyzetről” című második fejezetben a számviteli beszámoló legfontosabb részét, a vagyonnyilvántartást értékben bemutató mérleget vesszük górcső alá, amely a vállalkozás vagyonát kétféle megközelítésben, összetétele és eredete szerint mutatja be.

– A „Könyvelési egyszeregy” című harmadik fejezetben még mindig a mérleghez kapcsolódóan a vagyonváltozások nyomon követésének könyveléstechnikai megoldásait tekintjük át. A kettős könyvelés megköveteli annak pontos ismeretét, hogy a vagyonszámlák közül melyik eszköz- és melyik forrásszámla. A könyvelési egyszeregy szerint az eszközszámla „tartozik” oldala nő és a „követel” oldala csökken, míg a forrásszámlák esetében pont fordítva: a „követel” oldal mutatja a növekedést és a „tartozik” oldal a csökkenést.

– A „Könyvelésmódszertan” című negyedik fejezetben elmélyítjük a kettős könyvelés módszertani alapjait, további könyveléstechnikai eszközökkel ismerkedünk. Megértjük a pénzforgalmi szemlélet és az eredményszemlélet közötti különbséget, mely abból fakad, hogy ez utóbbi azt is pontosan nyomon tudja követni, amikor a teljesítés és a pénzügyi rendezés időben és térben elszakad egymástól.

A 2–4. fejezet terjedelmében nagyobb, mint a többi, de tartalmát tekintve e három fejezet szolgálja a számviteli tudás megalapozását: aki ezeket alaposan megérti, annak a többi fejezet ismeretanyaga már gyerekjáték lesz, aki itt elakad, annak bizony a további ismeretek – az alapok hiányossága miatt – homokra épülnek.

– Az „Adózási alapok. Áfa elszámolása” című ötödik fejezetben megtanuljuk, hogyan kell vezetni az általános forgalmi adó bevallásához és befizetéséhez szükséges főkönyvi és az analitikus nyilvántartásokat.

– A „Költségek nyilvántartása” című hatodik fejezetben a vagyonmérleg eszközoldalát képező erőforrások felhasználását követjük nyomon az egyes költségfajták, költséghelyek, költségviselők és egyéb lehetőségek szerinti csoportosításban. A személyi jellegű költségek tárgyalásánál kitérünk a bérek és a hozzá kapcsolódó adó, járulékok könyvelésének specialitásaira is.

– A „Nyitástól a zárásig” könyveléstechnikáját tanulmányozzuk a hetedik fejezetben, és áttekintjük a nemzetközi és a hazai számviteli beszámoltatás jogi és intézményi hátterét.

– A „Mérlegtételek értékelése” című nyolcadik fejezetben rendszerezzük az értékelési elveket, eljárási szabályokat és megismerkedünk a mérlegképesség kritériumaival.

– A „Számvitel nem tűri a pongyolaságot!” című kilencedik fejezetben fontos, egyértelműsítő ismeretanyag kapott helyet, hiszen az itt tárgyalt fogalmak alapos megértése és szabatos használata jelenthet vízválasztót a számvitelhez értők és nem értők között.

– A tizedik, „Eredmény kimutatása” című fejezet az eredménykimutatás és az eredmény összetevőit mutatja, amelyekből feltárhatók és elemezhetők a beszámoló mérlegében a források között megjelenő adózott eredmény hatótényezői.

– A tizenegyedik, „Készpénz a király? – Pénzáramlások kimutatása” fejezet a beszámoló mérlegében az eszközök között kitüntetett szerepet betöltő mérlegsort, a pénzeszközöket értelmezi. Maga a cash flow-levezetés végeredménye a záró és nyitó pénzkészlet különbsége, amely kiolvasható a mérlegből is, ám a cash flow-kimutatás azt is képes megmutatni, hogy honnan, miből lett pénze a vállalkozásnak a beszámolási időszakban és azt mire és hogyan használta fel.

– Az utolsó, tizenkettedik fejezet „A számok minden titkot kifecsegnek” címmel egy izgalmas nyomozás keretében fontos kitekintés az elemzési szakterület felé.

Úgy gondolom, személyes sorsfeladatom volt jelen formájában megírni ezt a számviteli alapkönyvet, hogy minél többen elsajátíthassák belőle a számvitel nehéz, mégis szép ismeretanyagát. Miért sorsfeladat? Én sem értettem sokáig, hogy engem, akit az irodalom, a történelem, a művészetek területe vonzott és a reáltárgyak sosem tartoztak az erősségeim közé, miért láncolt magához a számviteli terület. Alig 30 évesen egy nagyvállalat számviteli főosztályvezetői székében találtam magam, majd főkönyvelőként, gazdasági tanácsadóként, végül egyetemi oktatóként is többnyire a számvitel tanítását kaptam feladatul. Lázadoztam ez ellen eleget, ám minden ellenállásom dacára nem szabadultam. Ma már tisztán látom, hogy egyedül a számvitellel való szoros kapcsolat tudott megregulázni, rászorítani arra, hogy jobban tiszteljem a pontosságot, a határidőket. Következetességre, alaposságra, módszerességre, türelemre szoktatott, de legfőképpen belém nevelte az önfegyelmet és a felelősségvállalást.

Ám a könyv megírása közben arra is rádöbbentem – és bevallom, ez nagyszerű felismerés volt – hogy nem csak nekem van szükségem a számvitelre, a számvitelnek is szüksége van rám, egyszerűen azért, mert ennyi év alatt legfőbb erősségem lett, hogy ezt a viszonylag nehéz szaknyelvet pallérozott, mégis egyszerű nyelvezetű, élvezetes formában tudom közvetíteni. Mikor erre rájöttem, megszűnt minden ellenállásom és elhatároztam, hogy egy olyan könyvet írok, ami élvezhető is és érthető is minden sorában, így örömmel és érdeklődve veheti kézbe mindenki, akinek szüksége van a számviteli tudásra.

Olvasóim többsége vélhetőleg még csak most ismerkedik a számvitellel, és közülük sokan az Y és Z generáció, vagyis az 1980 után születettek közé tartoznak. Nagy kihívás számomra, hogy a generációs szakadékot sikeresen áthidaljam könyvemmel. E generációkra csak úgy zúdul születésük óta minden irányból az információ, éppen ezért figyelmük – védekezésképp – meglehetősen szelektív. Tapasztalatból tudom, milyen nehéz felkelteni és megtartani a mai egyetemisták figyelmét egy-egy téma kapcsán. Boldizsár Ildikó vezetett rá, hogy bátran hasznosítsam a tudásközvetítéshez a mesék kimeríthetetlen gazdag forrásanyagát, mert a mesevilág minden generációt képes megszólítani! Ami ennél is lényegesebb, a mesék – hasonlóan a képnyelven történő kommunikációhoz – képesek kiváltani egy módosult tudatállapotot, amikor mindkét agyfélteke működik, és ez intenzív és hosszan tartó koncentrációra sarkall. Előadásaim során régóta kiaknázom a mesék és képek egymást erősítő hatását és megfigyeltem, hogy a „történethallgatási transz” módosult tudatállapota komoly segítséget jelent az aktuális ismeretek átadásakor.

Ebből is okulva, a könyv egyes fejezeteit rendre egy-egy mesével vagy történettel kezdem, és ezekre igyekszem ráépíteni a fejezet mondanivalóját, amelynek még könnyebb megértését szolgálják egykori tanítványom, Horváth Csanád páratlanul eredeti illusztrációi. Könyvemben főszerepet kapott Tücsök és Hangya Aiszóposz (későbbi átiratban La Fontaine) meséiből. Nem titkolom, célom volt, hogy olyan jól szórakozzanak ügyes-bajos dolgaikon Olvasóim, amilyen jókat derültem, miközben életre keltettem őket ezekben az új, gazdasági szituációkban. Bevallom, hozzám Tücsök áll közelebb. No, nem azért, mert sportot űz mások átveréséből és még könyvelni sem tud, sőt egyáltalán nem tiszteli a törvényeket, konvenciókat, rendre felrúgja a játékszabályokat! Sokkal inkább az tetszik nekem, ahogy meglátja a lehetőségeket és kihozza belőlük a legtöbbet. Nem szorong, nem aggályoskodik. Kétségkívül tisztességtelen, ahogy becsap és kihasznál másokat, megszegi a törvényi előírásokat. Vegyük azonban figyelembe azt is, hogy szabályaink jó részéről épp ebben az átmeneti korszakban bizonyosodik be tarthatatlanságuk, meg kellene haladnunk őket ahhoz, hogy tovább tudjunk lépni, a tudástársadalom által diktált új igényeknek megfelelően. Ehhez úttörőkre van szükség, meg egy jó adag bátorságra is, márpedig Tücsök nem ijed meg a saját árnyékától…

Az egyes témakörök áttekinthetőségének növelése érdekében valamennyi fejezet a mese után egy rövid témafelvezetővel indul, a végén egy tömör összegzés van, majd következnek a tudásellenőrző kérdések, végül az egyéni vagy csoportos feladatok. Érdemes odafigyelni a „Karesz” ikonokra! Karesz Horváth Csanád képzeletének szülötte, így készen kaptam, ám írás közben megelevenedett, és hasonlítani kezdett egyik különösen értelmes és érdeklődő tanítványomhoz. Amikor egy-egy résznél kialudt az érdeklődése, vagy ha kikerekedett szemekkel értetlenkedett, igyekeztem átírni és még érthetőbbé tenni azt a részt, ahol elvesztette a fonalat. Koncentráló Karesz (felkiáltójellel) a definícióknál található, amelyek megtanulása nehezen spórolható meg. Csodálkozó Karesz (kérdőjellel) olyan kitekintéseknél jelenik meg, amelyek nem tartoznak szorosan az ismeretanyaghoz, de érdekesek és hozzájárulhatnak a megértéshez. Megvilágosult Karesz (villanykörtével) az egyes fejezetek végén látható – hiszen Karesz nemcsak megérti, de fejezetről fejezetre egyre jobban meg is szereti a számvitelt. Ezt kívánom Olvasóimnak is! Bízom abban, hogy érdekes és gyakorlatiasan rendszerezett ismeretekre lelnek a könyv forgatásakor. Örömmel írtam és nagy várakozással engedem most útjára a „Számviteli ismeretek érthetően, szórakoztatóan” könyvet, annak reményében, hogy sokak tetszésével találkozik majd.

E bevezetés végén köszönetet szeretnék mondani mindazoknak, akik közvetlenül vagy közvetve hozzájárultak e könyv létrejöttéhez: Horváth Csanád és Boldizsár Ildikó mellett mindenekelőtt a BME Pénzügyek Tanszékén nagyszerű számviteli csapatomnak, köztük is kiemelten Bárány Mónikának, Peller Brigittának, Karai Évának, Rózsa Ildikónak, Lakatos Máriának, Szívós Lászlónak. Nagyon hálás vagyok Andor Györgynek az „Előszó” és Bőgel Györgynek az „Ajánlás” megírásáért, Bordáné Rabóczki Máriának a lektori munkájáért, valamint a Wolters Kluwer Kiadó valamennyi munkatársának, – különösen Orlai Mátyásnak, aki háromszor újratördelte a kéziratot, míg a könyv elnyerte jelenlegi formáját –, akik a könyv megszületése körül bábáskodtak. A legfőbb köszönet mégis férjemet, Bárány Győzőt illeti, akinek négy évtizede tartó támogatása és bíztatása ad számomra minden nap kiapadhatatlan energiát és életörömet alkotómunkámhoz. Rajta kívül természetesen minden munkám egy-egy újabb tisztelgés és köszönet csodálatos családom és barátaim, nagyszerű tanáraim, pályatársaim, valamint reményt keltően tehetséges, kiváló hallgatóim előtt is, akikből erőmet merítem és megújítom.

Budapest, 2016. június 12.

Laáb Ágnes

Egyszer egy francia léghajós – legnagyobb rémületére – nemcsak azt állapította meg, hogy otthon hagyta az iránytűjét, de azt is, hogy léggömbje gyorsan veszít repülési magasságából. Tudta, hogy jó utat tett meg a La Manche csatornán át, de ez volt minden, amit tudott. Amikor a léggömb egy mező közepén földet ért, egy angol úr ment oda, hogy megnézze, jól van-e a léghajós. – Hol vagyok? – kérdezte a francia. – Ön egy léggömbben van egy mezőn – mondta az angol. Mire a francia ezt válaszolta: – Ön könyvelő. – Igen, az vagyok – jött a válasz. – Honnan a csodából találta ki? – kérdezte az angol. A francia mosolygott, és ezt mondta:

– Az információ pontos, de használhatatlan!

1. A számviteli tudás haszna

A fejezet célja: E fejezet a számviteli tudás fontosságáról szól. A számviteli ismeretekre építő karrierlehetőségek és életpályamodellek szép, sok kihívást jelentő, elkötelezettséget kívánó hivatást jelentenek. A „számviteles” alap- és mesterdiploma még mindig az egyik legjobban kamatoztatható végzettség a munkaerőpiacon, különösen, ha ez a diploma tanúskodik nemzetközi számviteli, adózási ismeretek elsajátításáról és angol nyelvű speciális számviteli kurzusok sikeres elvégzéséről. A számviteli pályakezdőket elsősorban nagyobb, külföldi tulajdonú, jellemzően fővárosi vagy a budapesti agglomerációba települt cégek szívják fel, de keresnek fiatal szakembereket az államháztartás intézményeinél, önkormányzatoknál, bankoknál és az adóhivatalok szerveinél is. Mások nonprofit szervezeteknél vagy pénzügyi vállalkozásoknál kaphatnak állást. A piac felvevőképessége azonban véges, és a munkáltatók is egyre magasabb követelményeket támasztanak a potenciális munkatársakkal szemben.

Számviteli karrierirányok, életpályamodellek

Mára egy számviteli tudással és tapasztalattal alaposan felvértezett gazdasági szakember megtalálható a vállalati hierarchia legmagasabb szintjein is, azok között, akik külső/belső szakértőként közreműködnek a legfontosabb stratégiai döntések meghozatalában. A rendszerváltás óta számos olyan szakértői munkakörbe keresnek hozzáértő és gyakorlattal rendelkező szakembert, amelyhez magas szintű számviteli tudásra van szükség. Itt van elsőként a könyvvizsgálói tevékenység, amelynek kezdetei a 18. század első felére datálhatók. A második világháborút követő 40 évben gyakorlatilag elsorvadt ez a szakma Magyarországon, de a rendszerváltás óta újra virágkorát éli. Azóta az okleveles könyvvizsgálói végzettséghez kapcsolódó munkakörök jelentik a számviteli karrierlehetőségek csúcsát. Még inkább keresettek azok a szakemberek, akik könyvvizsgálói szakértelmüket más, például jogi, műszaki, menedzsment szaktudással és tapasztalattal, valamint biztos nyelvtudással tudják ötvözni. Ők válhatnak a legelismertebb csúcsvezetői, szakértői, interim menedzser állások várományosaivá itthon és külföldön egyaránt.

Karesz nemrég kezdte tanulmányait pénzügy és számvitel nappali alapszakon egy mérnökök és közgazdászok képzésére szakosodott budapesti egyetemen. Az ő és évfolyamtársai kedvéért összegyűjtöttem érveimet, hogy miért érdemes kezdettől nagy lendülettel feldolgozni az új ismereteket és hétről hétre folyamatos és rendszeres tanulással egyre mélyebbre hatolni a számvitel rejtelmeiben.

Jövedelmi kilátások

A gazdasági szakmák népszerűségét és keresettségét igazolják az elérhető jövedelmi kondíciók. Egy 2015-ös friss felmérésből jól láthatók a jövedelemszerzési lehetőségek Magyarországon1.

Munkakör, tevékenység

Minimális

jövedelem

Maximális

jövedelem

Jellemző

jövedelem

Kezdő, diplomával rendelkező könyvvizsgáló asszisztens

270 000

320 000

280 000

Több mint 3 év gyakorlattal rendelkező könyvvizsgáló

500 000

650 000

550 000

Vezető könyvvizsgáló (több mint 5 év gyakorlattal)

650 000

900 000

800 000

Könyvvizsgáló partner (több mint 7 év gyakorlattal)

1 000 000

1 700 000

1 500 000

Kezdő, diplomával rendelkező kontroller

250 000

320 000

300 000

1–3 év gyakorlattal rendelkező kontroller

350 000

500 000

450 000

Kontrolling menedzser (több mint 3 év gyakorlattal)

500 000

800 000

650 000

Kontrolling vezető (több mint 5 év gyakorlattal)

700 000

1 100 000

900 000

Kezdő, diplomával rendelkező könyvelő

250 000

300 000

270 000

1–3 év gyakorlattal rendelkező könyvelő

350 000

450 000

400 000

Vezető könyvelő (3–5 év gyakorlattal)

550 000

750 000

600 000

Főkönyvelő (több mint 5 év gyakorlattal)

650 000

900 000

700 000

Gazdasági igazgató (több mint 10 év gyakorlattal)

1 000 000

1 500 000

1 200 000

Ebből az derül ki, hogy még a pályakezdő frissdiplomás is 250 ezer forint alapjövedelemre számíthat, míg egy 3–5 éves tapasztalattal rendelkező szakember már 650–850 ezer forintot kereshet, és vezetőként, vagy vezető tanácsadóként 5–10 év szakmai tapasztalattal 900–1800 ezer forintos alapjövedelemre lehet számítani. A táblázat tanulmányozása során azt is érdemes számításba venni, hogy a vezetői és magasabban kvalifikált önálló szakértői munkakörökben az alapjövedelmen felül további 2–7 havi alapjövedelemnek megfelelő bónuszt fizetnek. Partnerként – azaz amikor a szakember nemcsak munkavállalója, hanem tulajdonosa is a cégnek – az alapjövedelem többszörösét is hazaviheti a megtermelt nyereség után osztalékként, részesedésként a tulajdonosi részaránya függvényében. Számos további bérhelyettesítő megoldás is szóba jöhet, mint például a továbbtanulás támogatása, a gépkocsi, a mobiltelefon, a számítógép rendelkezésre bocsátása, vagy a különféle cafeterialehetőségek biztosítása.

Lehetséges karrierirányok

A jó kereseti lehetőség és a munkaerőpiac szívó hatása vonzóvá teszi a számviteli szaktudáshoz kapcsolódó munkaköröket, ám sikeres életpályamodellt csak az tud ezen a területen építeni, aki az elkötelezettség, a belső motiváció mellett rendelkezik azokkal a személyes, szociális, módszertani és szakmai kulcskompetenciákkal, amelyeket ezek a munkakörök igényelnek. A számviteli szakmák legfontosabb kulcskompetenciái láthatók a következő ábrán:

Tekintsük át a továbbiakban, hogy hol, milyen munkakörökben kamatoztathatók a számviteli ismeretek a hazai és nemzetközi munkaerőpiacon!

– A jó szakemberek iránt nagy keresletet támasztanak a számviteli szolgáltatást végző könyvelő, könyvvizsgáló cégek, mindenekelőtt a Big 4 (KPMG, Deloitte, Pricewaterhouse Coopers, Ernst & Young), akik már az egyetemi évek alatt „levadásszák” a legjobb hallgatókat. Ezek a cégek egyébként jó gyakorlóterepet is jelenthetnek az első néhány évben a hallgatóknak és a frissdiplomásoknak tudásuk gyakorlati hasznosítására és a szakmai tapasztalatszerzésre. Ez még akkor sem lebecsülendő szempont, ha nem mindenki vállalja hosszú távon az intenzív igénybevételt, a hétvégi szabadidő feláldozását vagy az állandóan változó helyszínen történő, sok utazással járó munkavégzést.

– Megcélozhatók a versenyszféra ipari, mezőgazdasági, kereskedelmi, szolgáltató cégeinek pénzügyi, számviteli, kontrolling részlegei, ahol lehetőség van számviteli szolgáltatások végzésére és néhány év gyakorlat után számítani lehet egyre önállóbb, felelősségteljes feladatokra, projektmegbízásokra és arra, hogy a már gyakorlattal is rendelkező munkatársak egyre inkább bekapcsolódhatnak a vezetői döntéshozatalba.

– A számviteli karrier kibontása irányulhat az államháztartás intézményei irányába, a költségvetési intézmények, a különböző kormányzati szervek, egészségügyi intézmények, önkormányzatok, közintézmények, szakmai szervezetek pénzügyi, számviteli, kontrolling szakterületei felé. E területeken azonban nélkülözhetetlenek az államháztartási ismeretek, mindenekelőtt a költségvetési számvitel alapos ismerete. Az állami ellenőrzés főbb intézményeinél (Állami Számvevőszék, Kormányzati Ellenőrzési Hivatal, Nemzeti Adó- és Vámhivatal) ugyancsak nagy igény van felkészült szakemberekre.

– Újabb színtér lehet a különféle hitelintézmények, bankok, biztosítótársaságok, nyugdíjpénztárak, befektetéskezelők világa, ahol speciális, pénzintézeti számviteli ismeretekre van szükség.

A lehetséges helyszínek áttekintése után térjünk át arra, hogyan építhetők fel számviteli életpályamodellek, hiszen itt is számos választás kínálkozik!

– Van, aki inkább alkalmazottként, van, aki vállalkozóként és van, aki saját cége tulajdonosaként képzeli el aktív életszakaszát. Mindegyik megoldásnak vannak előnyei és kockázatai, amelyeket egyéni vérmérséklet szerint kell mérlegelni.

– A sikeres szakmai karrier egyik embernek független, önálló, szakértői munkakörökben bontható ki, míg van, akiket vonz a vezetői szerepvállalás, a hozzá kapcsolódó anyagi elismerés és a hatalom-/befolyásgyakorlás lehetősége. Az előbbiek horizontálisan, egyre több szakterület megismerésével és azokban való elmélyüléssel válhatnak szakmájukban profikká, míg az utóbbiak vertikálisan, a vállalati hierarchia lépcsőfokain egyre magasabb és felelősségteljesebb vezetői pozíciókban válhatnak elismert vezetőkké, menedzserekké.

– Egy szakember szakmai kiválósága, kulcskompetenciái és felgyülemlett tapasztalata szinte megfizethetetlen a cége számára, ezért az is teljesen természetes, hogy van, aki nem marad meg egy vállalkozás kötelékében, hanem tudását oktatás, tanácsadás, szakértői tevékenység keretében teszi sokak számára hozzáférhetővé. Tipikusan ilyen tevékenységek a következők:

= Könyvvizsgálat: a társaság tulajdonosai bejegyzett könyvvizsgálót bíznak meg azzal, hogy ellenőrizze a társaság kimutatásait és nyilatkozzon arról, hogy azok hű, valós képet nyújtanak-e a társaság adott időszakra vonatkozó eredményéről és az időszak végén fennálló pénzügyi helyzetéről.

= Pénzügyi tanácsadás: Azon társaságok átvilágítása, amelyek üzletrészét el akarják adni, illetve átvilágítási feladatok ellátása társaságok számára, amelyek más cégekben szeretnének üzletrészt. Cél: a felvásárolandó társaság pénzügyi viszonyainak, előrejelzéseinek és várható bevételeinek ellenőrzése és a kockázatok feltárása.

= Visszaélési és kockázatkezelési szolgáltatás: Számviteli és könyvvizsgálati módszerek alkalmazása lehetséges csalások felderítésére, főleg biztosítók, hatóságok és jogászok számára. Olyan rendszerek és folyamatok kialakítása, amelyek megakadályozzák a csalást. A szabálytalanságok és csalások bizonyítása érdekében pénzügyi információ gyűjtése és elemzése.

= Vállalkozások talpra állítása és felszámolása: Társaságok megsegítése nehéz pénzügyi helyzetben. Stratégiai tanácsadás az üzletmenet folytatásának céljából. Működőtőke-menedzsment. Csődeljárási folyamat figyelemmel kísérése és a felszámolás lebonyolítása. A vállalati működés irányításának átvétele, hogy az eszközök értékesítésre kerüljenek, és a szállítókat kiegyenlítsék.

= Adótanácsadás: Adóbevallások elkészítése. Olyan stratégiák kialakítása, amelyek minimalizálják a társaság által fizetendő adó összegét. Ügyfelek részére nyújtott tanácsadás: hogyan szervezzék meg úgy a tevékenységüket, hogy az adófizetési kötelezettségüket csökkentsék. Nemzetközi adózáshoz kapcsolódó tanácsadás.

= Oktatási-kutatási munka: Előadások, gyakorlatok, tréningek tartása az alábbi témakörökben: Hazai és nemzetközi gazdasági-jogszabályi környezet, EU-ismeretek. Pénzügyi számvitel, vezetői számvitel, számviteli információs rendszer, számítógépes könyvelés, kontrolling ismeretek. Pénzügyi, finanszírozási, befektetési és banki ismeretek, adózás, pénzügyi tervezés, pénzügyi számítások, nemzetközi pénzügyi ismeretek. Információs és kommunikációs technológiák (IKT).

– Az életpályamodell fejlődési ívében egy következő, sőt ráadáskarrierként (encore career) akár az aktív életszakasz meghosszabbítására alkalmas állomás lehet a speciális céghelyzetek, különféle krízishelyzetek sikeres kezelése interim menedzserként, mivel ez a változások levezénylését célzó tevékenység magába integrálja a különféle karrierirányokat, ötvözi mind a stratégiai és operatív vezetői, mind a tanácsadói/szakértői tevékenységeket. Az interim menedzserek olyan széles körű szakmai tudással és gyakorlati tapasztalattal rendelkező szeniorvezetők, akik határozott idejű szerződéssel vállalnak feladatot az adott vállalkozásnál a meglévő menedzsmentcsapat erősítése érdekében. A következő táblázatban a különböző karrierirányok főbb jellemzőit foglaltam össze:

Vállalati szakember

különböző gazdasági szakterületeken

Gazdasági vezető

a vállalati hierarchia különböző szintjein

Külső tanácsadó/szakértő

Interim menedzser

Munkahelyi felettesének tartozik felelősséggel

A tulajdonosoknak és a cégének tartozik felelősséggel

A tanácsadó cégnek tartozik felelősséggel

A megbízó cégnek tartozik felelősséggel

Önállóan és csapatmunkában végzi a rábízott feladatokat

Irányítja a rábízott szervezetet (szervezeti egységet)

Tanácsokkal látja el a megbízó vállalkozás menedzsmentjét

Beilleszkedik a szervezetbe

Saját munkakörén belül tervezi, végzi, ellenőrzi a rábízott feladatokat

Saját felelősségi körében önállóan dönt és részt vesz a belső döntésekben

Nem döntéshozó

Részt vesz a belső döntésekben

Végrehajt, javaslatokat tesz

Célokat tűz ki

Javaslatokat tesz

Végrehajt

Speciális szakmai ismerettel rendelkezik, naprakészen tartja az ismereteit

Menedzserismeretekkel és tapasztalattal rendelkezik

Speciális szakmai ismerettel rendelkezik, munkavégzése során is folyamatosan tanul

Tipikusan túlképzett

Hogyan érhető el a számvitel magabiztos ismerete?

A számviteli tudás megszerzése több szinten lehetséges, de mindenképpen hosszú tanulási folyamat eredménye. Akár 12–18 évet is jelenthet, mire valaki eljut a szakma legmagasabb szintjét adó okleveles könyvvizsgálói képesítésig, ha a feltételül szabott kötelező szakmai gyakorlat megszerzését is figyelembe vesszük.

OKJ-s szakképesítések

A szakképzés keretében újraszabályozásra kerültek az állam által elismert, Országos Képzési Jegyzék képzései, amelyek folyhatnak iskolai rendszerű és iskolarendszeren kívüli, nappali, esti, levelező és távoktatás formában illetve egyéb sajátos munkarend szerinti képzésben.

„Lapozz bele!” módban ezek az oldalak nem érhetőek el.

Kérjük, vásárolja meg a teljes elektronikus könyvet weboldalunkon.

This page is not available in preview mode.

Should you wish to access the complete text, please purchase the full version of this e-book at our webpage.

Table of Contents

Ajánlás

Előszó

Bevezetés

1. A számviteli tudás haszna

Számviteli karrierirányok, életpályamodellek

Hogyan érhető el a számvitel magabiztos ismerete?

A felsőfokú intézmények számviteli képzései

Összegzés

2. Mérleg: pillanatfelvétel a vagyoni helyzetről

A vagyon összetétel és eredet szerinti kettős kimutatása

A mérleg felépítése

A vagyon kettős természete

Számadások, beszámolókészítés az üzleti életben

Összegzés

3. Könyvelési egyszeregy

„Tartozik” és „követel” – a könyvelési számla két oldala

Hogyan követhetők a gazdasági események a kettős könyvelésben?

Alapvető gazdasági események könyvelése

Összegzés

4. Könyvelésmódszertan

A kezdetektől a kettős könyvvitel kialakulásáig

Pénzforgalmi és eredményszemlélet

A négyszámlasoros számlaelmélet és a bizonylatolás rendje

Összegzés

5. Adózási alapok. Áfa elszámolása

Adózási alapok

A hozzáadott érték adóztatása és nyilvántartása

Összegzés

6. Költségek nyilvántartása

Erőforrások (eszközök) és erőforrás-felhasználások (költségek)

Költségelszámolás rendszere a pénzügyi számvitelben

Költségek csoportosítási lehetőségei

Összegzés

Tudásellenőrzés

7. Nyitástól a zárásig

Számviteli beszámoló rendszere

A könyvelés munkafolyamata a nyitástól a zárásig

Összegzés

8. Mérlegtételek értékelése

Értékelési elvek, mérlegképesség

Egyedi értékelési eljárások

Csoportos értékelési eljárások

Mérlegképesség a hazai és nemzetközi gyakorlatban (Olvasmány)

Összegzés

Tudásellenőrzés

9. A számvitel nem tűri a pongyolaságot!

Az eredmény nem azonos a pénzbevétellel!

Beruházástól a selejtezésig – egy eszköz életútja

Bruttó-nettó szóhasználat a számvitelben

Összegzés

10. Az eredmény kimutatása

Miért fontos az eredmény megragadása?

Eredménykimutatás összeállítása – hozam- és ráfordításkategóriák

Összegzés

11. A készpénz a király? – Pénzáramlások kimutatása

A cash flow célja és összeállításának lehetőségei

A számviteli cash flow részterületei

Összegzés

12. A számok minden titkot kifecsegnek

Lásd a fától az erdőt!

Egészséges vagy beteg?

ROI mutató számítása, hasznosíthatósága

Összegzés

1. számú melléklet:
számlakerettükör

2. számú melléklet:
egyszerűsített éves beszámoló számszaki részei

Függelék:
Pénzforgalmi terv esettanulmány

Név- és tárgymutató