Kommentár

a gyermekvédelmi

törvényhez

Kommentár a gyermekek védelméről és a gyámügyi

igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvényhez

Szerkesztette

Mattenheim Gréta

Wolters Kluwer • Budapest, 2017

Kiadja a

Wolters Kluwer Kft.

Budapest, 2017

1117 Budapest, Prielle Kornélia u. 21–35.

Telefon: +36 (1) 464-5656

Fax: +36 (1) 464-5657

e-mail: info-hu@wolterskluwer.com

www.wolterskluwer.hu

Felelős vezető: Tóth Gábor, a Wolters Kluwer Kft. ügyvezetője

Kiadásért felelős: Gócza Éva

A kiadványok szerkesztéséért felelős: dr. Rajházi Mónika

Felelős szerkesztő: dr. Némedi-Tóth Zsuzsanna

Műszaki szerkesztés: Wolters Kluwer Kft.

Grafikai tervezés: Wolters Kluwer Kft.

Nyomdai előkészítés: KorrInfo Kft.

ISBN 978 963 295 665 7

Termékkód: YEB1695

Kiadványaink megtekinthetők és megvásárolhatók szakkönyvesboltunkban a Kiadó címén, továbbá a shop.wk.hu portálon.

Minden jog fenntartva, beleértve a sokszorosítás és a mű bővített, illetve rövidített változatának kiadási jogát is.

A Kiadó írásbeli hozzájárulása nélkül sem a teljes mű, sem annak bármely része semmiféle formában (fotokópia,

mikrofilm vagy más hordozó) nem sok szorosítható.

Szerzők:

dr. Deli Judit

62–62/D. §, 69/A–69/H. §

dr. Feffer Zsuzsanna

52–53/A. §, 68. §, 72–76/A. §, 92–93. §, 101. §, 138. § (2) és (3) bekezdés, 140. §, 152–154. §, 161/R. §

dr. F. Rozsnyai Krisztina

128/B. §, 133/B. §

Gulyásné dr. Kovács Erzsébet

57–61. §, 62/E–66. §, 82–83. §

dr. Hoffman István

105. §, 127–128/A. §, 129–133/A. §, 143–144. §, 145/A. §, 145/C. §

dr. Katonáné dr. Pehr Erika

preambulum, 1–14. §, 15. § (1)–(10) bekezdés, 16. §, 31–33. §, 35–38. §, 45–48. §, 49–51. §, 67. §, 102–103. §, 155. §, 156–157. §, 159. §, 161. §, 189–190. §

dr. Lantai Csilla

34. §, 68/D–69. §, 70–71. §, 77–81. §, 84–91. §, 123–124. §, 145/B. §, 161/L. §, 161/Z. §, 169. §

dr. Mattenheim Gréta

15. § (10a)–(17) bekezdés, 17. §, 21–21/C. §, 29–30. §, 38/A–44/D. §, 66/M–66/Q. §, 68/A–68/C. §, 94–96. §, 103/A–104. §, 106–122. §, 125–126. §, 134. §, 135. § (1)–(4) bekezdés, 136–136/B. §, 137. § (1)–(2) és (4) bekezdés, 139/A. §, 142. §, 145. § (1)–(3) bekezdés, 146–151. §, 161/A. §, 161/C. §, 161/E–161/H. §, 161/J. §, 161/K. §, 161/S. §, 162. §, 167–168. §, 171. §, 173. §, 174. § (4)–(6) bekezdés, 175–188. §

dr. Nádai Erika Rózsa

81/A–81/D. §, 135. § (5)–(11) bekezdés, 135/A. §, 135/C. §, 141. §, 141/B–141/F. §, 166. §

dr. Pánczél Áron

97–100/B. §, 135/B. §, 139. §, 141/A. §, 145. § (4)–(9) bekezdés, 161/A. §, 161/V. §, 174. § (1)–(3) bekezdés

dr. Szalay Éva

18–20/C. §, 22–28. §, 67/A. §, 137. § (3a) bekezdés, 138. § (1)–(1c) bekezdés, 158. §, 160. §, 160/A. §, 161/B. §, 161/D. §, 161/I. §, 161/O–161/Q. §, 161/T–161/U. §, 170. §, 172. §

Vida Zsuzsanna

48/A. §, 54–56. §, 66/A–66/L. §, 161/M–161/N. §, 163–165. §

Szerkesztette:

dr. Mattenheim Gréta

Kézirat lezárva:

2017. március 1.

© dr. Deli Judit, dr. Feffer Zsuzsanna, dr. F. Rozsnyai Krisztina, Gulyásné dr. Kovács Erzsébet, dr. Hoffman István, dr. Katonáné dr. Pehr Erika, dr. Lantai Csilla, dr. Mattenheim Gréta, dr. Nádai Erika Rózsa, dr. Pánczél Áron, dr. Szalay Éva, Vida Zsuzsanna, Budapest 2017

© Wolters Kluwer Kft., Budapest, 2017

RÖVIDÍTÉSEK JEGYZÉKE

1/2000. SzCsM rendelet

1/2000. (I. 7.) SzCsM rendelet a személyes gondoskodást nyújtó szociális intézmények szakmai feladatairól és működésük feltételeiről

4/2009/EK rendelet

a Tanács 2008. december 18-i 4/2009/EK rendelete a tartással kapcsolatos ügyekben a joghatóságról, az alkalmazandó jogról, a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról, valamint az e területen folytatott együttműködésről

37/2014. EMMI rendelet

37/2014. (IV. 30.) EMMI rendelet a közétkeztetésre vonatkozó táplálkozás-egészségügyi előírásokról

Alaptörvény

Magyarország Alaptörvénye (2011. április 25.)

Ar.

235/1997. (XII. 17.) Korm. rendelet a gyámhatóságok, a területi gyermekvédelmi szakszolgálatok, a gyermekjóléti szolgálatok és a személyes gondoskodást nyújtó szervek és személyek által kezelt személyes adatokról

Art.

2003. évi XCII. törvény az adózás rendjéről

Ákr.

2016. évi CL. törvény az általános közigazgatási rendtartásról

Átr.

489/2013. (XII. 18.) Korm. rendelet az egyházi és nem állami fenntartású szociális, gyermekjóléti és gyermekvédelmi szolgáltatók, intézmények és hálózatok állami támogatásáról

Be.

1998. évi XIX. törvény a büntetőeljárásról

beutaló szerv

ideiglenes hatályú elhelyezés felől intézkedő gyámhatóság, rendőrség, idegenrendészeti hatóság, menekültügyi hatóság, ügyészség, a bíróság, büntetés-végrehajtási intézet parancsnoksága

Btk.

2012. évi C. törvény a Büntető Törvénykönyvről

Bv. tv.

2013. évi CCXL. törvény a büntetések, az intézkedések, egyes kényszerintézkedések és a szabálysértési elzárás végrehajtásáról

Csjt.

1952. évi IV. törvény a házasságról, a családról és a gyámságról

Cst.

1998. évi LXXXIV. törvény a családok támogatásáról

Csvt.

2011. évi CCXI. törvény a családok védelméről

Ebktv.

2003. évi CXXV. törvény az egyenlő bánásmódról és az esélyegyenlőség előmozdításáról

Ebtv.

1997. évi LXXXIII. törvény a kötelező egészségbiztosítás ellátásairól

Ekho tv.

2005. évi CXX. törvény az egyszerűsített közteherviselési hozzájárulásról

európai uniós forrás

az európai uniós Társadalmi Megújulás Operatív Program és a Norvég Finanszírozási Mechanizmus

Eva tv.

2002. évi XLIII. törvény az egyszerűsített vállalkozói adóról

Ép. r.

326/2013. (VIII. 30.) Korm. rendelet a pedagógusok előmeneteli rendszeréről és a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény köznevelési intézményekben történő végrehajtásáról

Flt.

1991. évi IV. törvény a foglalkoztatás elősegítéséről és a munkanélküliek ellátásáról

Fot.

1998. évi XXVI. törvény a fogyatékos személyek jogairól és esélyegyenlőségük biztosításáról

Gyár.

331/2006. (XII. 23.) Korm. rendelet a gyermekvédelmi és gyámügyi feladat- és hatáskörök ellátásáról, valamint a gyámhatóság szervezetéről és illetékességéről

Gyer.

149/1997. (IX. 10.) Korm. rendelet a gyámhatóságokról, valamint a gyermekvédelmi és gyámügyi eljárásról

Gyermekjogi

Egyezmény

a Gyermek jogairól szóló, New Yorkban, 1989. november 20-án kelt Egyezmény

Gytr.

328/2011. (XII. 29.) Korm. rendelet a személyes gondoskodást nyújtó gyermekjóléti alapellátások és gyermekvédelmi szakellátások térítési díjáról és az igénylésükhöz felhasználható bizonyítékokról

Gyvt.

1997. évi XXXI. törvény a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról

Harmtv.

2007. évi II. törvény a harmadik országbeli állampolgárok beutazásáról és tartózkodásáról

Hágai Örökbefogadási

Egyezmény

2005. évi LXXX. törvény a gyermekeknek a nemzetközi örökbefogadások terén való védelméről és az ilyen ügyekben történő együttműködésről szóló, Hágában, 1993. május 29. napján kelt Egyezmény kihirdetéséről

Info tv.

2011. évi CXII. törvény az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról

Jat.

2010. évi CXXX. törvény a jogalkotásról

Jr.

1/2015. (I. 14.) EMMI rendelet a javítóintézetek rendtartásáról

Katv.

2012. évi CXLVII. törvény a kisadózó vállalkozások tételes adójáról és a kisvállalati adóról

KENYSZI

Központi Elektronikus Nyilvántartás a Szolgáltatást Igénybevevőkről

Ket.

a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény

Képzr.

29/2003. (V. 20.) ESZCSM rendelet a helyettes szülők, a nevelőszülők, a családi napközit működtetők képzésének szakmai és vizsgakövetelményeiről, valamint az örökbefogadás előtti tanácsadásról és felkészítő tanfolyamról

FMK tv.

2010. évi CXXVI. törvény a fővárosi és megyei kormányhivatalokról, valamint a fővárosi és megyei kormányhivatalok kialakításával és a területi integrációval összefüggő törvénymódosításokról

KIR

köznevelési információs rendszer

Kjt.

1992. évi XXXIII. törvény a közalkalmazottak jogállásáról

Kjtvhr.

257/2000. (XII. 26.) Korm. rendelet a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvénynek a szociális, valamint a gyermekjóléti és gyermekvédelmi ágazatban történő végrehajtásáról

KOP

Központi Oktatási Program

Ltv.

1996. évi CXIII. törvény a lakástakarékpénztárakról

Mcspr.

5/2003. (II. 19.) ESZCSM rendelet a magasabb összegű családi pótlékra jogosító betegségekről és fogyatékosságokról

Mjtv.

2007. évi LXXX. törvény a menedékjogról

Mötv.

2011. évi CLXXXIX. törvény Magyarország helyi önkormányzatairól

Mt.

2012. évi I. törvény a munka törvénykönyvéről

Nkt.

2011. évi CXC. törvény a nemzeti köznevelésről

Nmr.

15/1998. (IV. 30.) NM rendelet a személyes gondoskodást nyújtó gyermekjóléti, gyermekvédelmi intézmények, valamint személyek szakmai feladatairól és működésük feltételeiről

Nszr.

513/2013. (XII. 29.) Korm. rendelet a nevelőszülői foglalkoztatási jogviszony és a helyettes szülői jogviszony egyes kérdéseiről

Ntt.

2013. évi CCXXXII. törvény a nemzeti köznevelés tankönyvellátásáról

Nyr.

415/2015. (XII. 23.) Korm. rendelet a szociális, gyermekjóléti és gyermekvédelmi igénybevevői nyilvántartásról és az országos jelentési rendszerről

Nytv.

1992. évi LXVI. törvény a polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásáról

ONYF

Országos Nyugdíjbiztosítási Főigazgatóság

ÖFR

egységes örökbefogadási nyilvántartás

önym

öregségi nyugdíjminimum (öregségi nyugdíj mindenkori leg- kisebb összege)

Ör.

72/2014. (III. 13.) Korm. rendelet az örökbefogadást elősegítő és az örökbefogadás utánkövetését végző közhasznú szervezetek tevékenységéről és működésük engedélyezéséről

Panasz tv.

2013. évi CLXV. törvény a panaszokról és a közérdekű bejelentésekről

Pfr.

8/2013. (VI. 29.) KIM rendelet a Pártfogó Felügyelői Szolgálat tevékenységéről

Pp.

1952. évi III. törvény a polgári perrendtartásról

Ptk.

2013. évi V. törvény a Polgári Törvénykönyvről

PTR

Pénzbeli és Természetbeni Ellátások Rendszere

PTR-rendelet

392/2013. (XI. 12.) Korm. rendelet a szociális és gyermekvédelmi ellátások országos nyilvántartásáról

Szabs. tv.

2012. évi II. törvény a szabálysértésekről, a szabálysértési eljárásról és a szabálysértési nyilvántartási rendszerről

SZGYF

Szociális és Gyermekvédelmi Főigazgatóság

SZGYFr.

316/2012. (XI. 13.) Korm. rendelet a Szociális és Gyermekvédelmi Főigazgatóságról

Szja tv.

1995. évi CXVII. törvény a személyi jövedelemadóról

SZMSZ

szervezeti és működési szabályzat

Szmtv.

2007. évi I. törvény a szabad mozgás és tartózkodás jogával rendelkező személyek beutazásáról és tartózkodásáról

Sznyr.

369/2013. (X. 24.) Korm. rendelet a szociális, gyermekjóléti és gyermekvédelmi szolgáltatók, intézmények és hálózatok hatósági nyilvántartásáról és ellenőrzéséről

szolgáltatói nyilvántartás

a szociális, gyermekjóléti és gyermekvédelmi szolgáltatók, intézmények és hálózatok hatósági nyilvántartása

Szolgtv.

2009. évi LXXVI. törvény a szolgáltatási tevékenység megkezdésének és folytatásának általános szabályairól

Szt.

1993. évi III. törvény a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról

Távoltart. tv.

2009. évi LXXII. törvény a hozzátartozók közötti erőszak miatt alkalmazható távoltartásról

Tbj.

1997. évi LXXX. törvény a társadalombiztosítás ellátásaira és a magánnyugdíjra jogosultakról, valamint e szolgáltatások fedezetéről

Tkr.

191/2008. (VII. 30.) Korm. rendelet a támogató szolgáltatás és a közösségi ellátások finanszírozásának rendjéről

Vht.

1994. évi LIII. törvény a bírósági végrehajtásról

ELŐSZÓ

Az alapvető jogági kódexek kommentárjai után 2016-ban jelent meg a szociális ágazat első kommentárja, mely a szociális törvényt dolgozta fel. A szociális rendszer jogi szabályozását egy kicsit is ismerők azonban tudják, hogy a szociális törvény – bár címét tekintve – a szociális biztonság átfogó kódexének tűnik, valójában a szociális jognak csak egy szeletét érinti. Hiszen nem tartoznak e törvény hatálya alá a társadalombiztosítási, s a munkanélküliségi ellátások, a gyermekvédelem rendszere, a családtámogatások, a megváltozott munkaképességűek és a fogyatékosok támogatásai. Ezért a szociális jog különböző területeit művelők, és e jogot alkalmazók számára örvendetes, hogy folytatódik a kommentárok sora a gyermekvédelmi törvény és a megváltozott munkaképességűekről szóló szabályozás teljes körű feldolgozásával.

Ez a kommentár a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény (Gyvt.) átfogó kommentálására vállalkozik, tiszteletet parancsoló, csaknem 60 szerzői ív terjedelemben. A gyermekvédelemmel nem foglalkozókban felvetődhet az a kérdés, hogy a szociális jog e szabályozási területe indokolja-e ezt a hosszúságot, részletességet. A válasz egyértelműen igen. A gyermekvédelem ugyanis a Gyvt. megszületése és alkalmazása óta nem csupán az arra rászoruló, veszélyeztetett kiskorúak állami istápolását, gondozását jelenti, hanem éppen ez a törvény hozott alapvető szemléleti változást a hazai gyermekvédelemben. A jogalkotó felfogása szerint az állam elsődleges feladata a gyermekek családban való harmonikus nevelkedésének az elősegítése, a veszélyeztető tényezők felismerése, kiszűrése, a szülők, a családok támogatása, hogy alkalmassá váljanak a gyermekeik gondozására és nevelésére. A gyermekek kiemelésére és a családot pótló védelem állami megteremtésére csak kivételesen és csakis a gyermek érdekében kerülhet sor. Ha a törvénynek ezt a szemléletét vesszük alapul, akkor a gyermekvédelem potenciálisan kiterjed minden kiskorúra, azaz arra a csaknem 2 millió, méltósággal bíró, de kora miatt még oltalomra szoruló kicsi embertársunkra, akik Magyarországon velünk élnek, és akiknek a sorsa, jövője tőlünk függ. Ennek a 18. év alatti, jogilag gyermek népességnek a többsége szerencsére szerető családban, különösebb állami beavatkozás, közreműködés nélkül nő fel, de a jogi szabályozás egyik fontos funkciója az is, hogy különleges garanciákat nyújtson a helyzeténél fogva gyengébb, kiszolgáltatottabb csoportoknak. Ezt szolgálják a speciális gyermekvédelemnek ugyancsak a Gyvt.-ben összefoglalt szabályai. Ez utóbbiak jelentőségét pedig azok a számok jelzik, melyek a különböző ellátásokra jogosultakat vagy a veszélyeztetett helyzetben lévőket mutatják. Magyarországon a kiskorúak és a fiatal felnőttek (24 éves korig) egyötöde tartozik a rendszeres gyermekvédelmi kedvezményre jogosultak közé (mintegy 490 ezer fő), ebből 80 ezer hátrányos helyzetű és 150 ezer halmozottan hátrányos helyzetű. A gyermekek egytizede veszélyeztetett, akiknél már aktív állami beavatkozás szükséges a veszélyek elhárítása érdekében.

Talán ez a néhány adat is érzékelteti, hogy a gyermekvédelem a szociális rendszer egyik meghatározó területe. Ezért is különös, hogy a XIX. század végén és a XX. század elején elfogadott gyermekvédelmi törvények után hosszú ideig nem volt önálló kódexe ennek a szociális jogterületnek, hanem az 1952-ben elfogadott családjogi törvény és alacsonyabb szintű végrehajtási rendeletek rendezték a viszonyait.

A Gyvt. 1997. évi megalkotása már e hiánypótló jellege miatt is fontos előrelépés volt a gyermekvédelemben, de a fentebb említett szemléletváltás tette igazán kiemelkedő jelentőségűvé a kódexet. A Gyvt. szervesen illeszkedik a szociális jogba, és számos ponton kapcsolódik nemzetközi jogi egyezményekhez, illetőleg a magyar jogrendszer alapvető normáihoz. A formális becikkelyezést követően a Gyvt. tette működőképessé a magyar jogrendszerben az ENSZ-nek a Gyermek jogairól szóló, New Yorkban, 1989. november 20-án kelt Egyezményét, és ez a törvény hivatott arra is, hogy a gyermekek különleges alkotmányjogi védelmét a köznapi életben, a gyermekjóléti szolgáltatások és a gyermekvédelmi intézkedések sorával is biztosítsa. Hasonlóképpen szoros kapcsolata van a családjogi szabályozással, a Polgári Törvénykönyv Családjogi Könyvével, a családok védelméről szóló törvénnyel és magával a szociális törvénnyel is. Ezeknek a kapcsolódásoknak a feltárására és bemutatására éppen a kommentár műfaja alkalmas. Ez tudja átláthatóvá és értelmezhető tenni azt a jogszabályi hálózatot és összefüggésrendszert is, melyet a jogtárak csak egy adattal jeleznek, így például a Gyvt.-re több mint 170 más jogszabály utal vissza, idézi vagy hivatkozza.

A kommentárok másik sajátossága, hogy a normák elemzésén túl széles körben merítenek a jogalkalmazói gyakorlatból, ideértve az Emberi Jogok Európai Bíróságának, az Európai Unió Bíróságának és az Alkotmánybíróságnak a gyakorlatát is. A Gyvt. húszéves jogszabály, ennek minden előnyével és hátrányával. E húsz év alatt a kódex több mint nyolcvanszor módosult, a hozzá kapcsolódó és a kommentárban ugyancsak elemzett végrehajtási rendeletek változásai pedig megszámlálhatatlanok. Ugyanakkor a húsz év tetemes és kiérlelt bírói gyakorlatot eredményezett, különösen amiatt is, mert itt a közigazgatási döntések bírósági felülvizsgálata mellett legalább ilyen jelentőségű a családjogi ítélkezés is. A gyermekvédelemben érdekeltek számára ezek a változások nehezen követhetőek, és ez az információtömeg alig befogadható, értelmezhető. A kommentár iránytű lehet ebben a hatalmas normatengerben, amihez a szerkesztése is hozzájárul. Minden kommentár értelemszerűen a jogszabály egyes §-aihoz igazodik, e munkában azonban a §-okhoz fűzött magyarázatok után ugyanabban a sorrendben és szerkezetben megtalálja az olvasó a kapcsolódó joggyakorlatot és a kapcsolódó jogszabályok teljes jegyzékét, a nemzetközi szerződésekkel és az uniós normákkal együtt.

A kommentár elsősorban a gyermekvédelemben dolgozó szakembereknek jelent óriási segítséget jogalkalmazói munkájukhoz. Tudjuk azonban, hogy a gyermekvédelem csak akkor lehet hatékony és eredményes, ha az itt foglalkoztatottak munkáját széles körű hálózat egészíti ki, melynek tagjai jelzik a gyermekeket fenyegető veszélyeket. E jelzőrendszer részei a gyermekorvosok, a védőnők, az óvónők, a tanárok, a rendőrök, az ügyészek, a bírák, a pártfogó felügyelők, a menedékjogot kérőkkel foglalkozó állami szervek, és bekapcsolódhatnak a figyelemfelhívásba civil szervezetek, alapítványok, egyházak is. A kommentár az ő munkájukat is segítheti.

Hasznos lehet a kiadvány a szociális ellátások más területein dolgozók számára, és azoknak is, akik akár professzionálisan, akár szolidaritásból jogi segítséget nyújtanak az érintett gyermekek, családok számára.

A kommentár számos gyermekvédelemmel foglalkozó elméleti munkát felhasznál, így alapanyagul szolgálhat akár tudományos kutatásokhoz is, és nem utolsósorban fontos kiegészítője lehet az írott tananyagoknak a szociális jog és a gyermekvédelem felsőfokú oktatásában, illetőleg a közigazgatási szakvizsgára való felkészülésben.

Budapest, 2017. március 15.

Dr. Fazekas Marianna

habil. egyetemi docens

1997. ÉVI XXXI. TÖRVÉNY

A GYERMEKEK VÉDELMÉRŐL

ÉS A GYÁMÜGYI IGAZGATÁSRÓL

PREAMBULUM

Az Országgyűlés a jövő nemzedékért érzett felelősségtől vezérelve a Gyermek jogairól szóló, New Yorkban, 1989. november 20-án kelt Egyezmény kihirdetéséről szóló 1991. évi LXIV. törvényben, továbbá az Alaptörvényben meghatározott gyermeki jogok érvényre juttatása érdekében, a házasságról, a családról és a gyámságról szóló 1952. évi IV. törvénnyel, valamint a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvénnyel összhangban a következő törvényt alkotja:

A preambulum tartalma

A gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény (a továbbiakban: Gyvt.) címe és preambuluma is egy tág értelemben vett gyermekvédelmi kódex megalkotására utal. A tágabb megközelítést támaszthatja alá a preambulumnak „a jövő nemzedékért” érzett felelősségre utaló szövegrésze is.

A tudomány szerint, a Gyvt. megjelenése előtt tágabb értelemben, azaz általános gyermekvédelmen értendő minden olyan tevékenység, amelyet a gyermek érdekében a család, az óvoda, iskola, az egészségügyi intézmények stb., illetve a társadalom bármely intézménye tesz. Ez az értelmezés tehát mind a „harmonikusan fejlődő”, mind a hátrányos helyzetű, vagy veszélyeztetett gyermekekre kiterjed. Ebben a megközelítésben a gyermekvédelem a szociálpolitika egyik részterülete. Szűkebb értelemben – azaz a speciális gyermekvédelem – azt az állami feladatot jelenti, amely a különleges védelemre szoruló – veszélyeztetett – gyermekek érdekeit óvja és védi elsősorban hatósági eszközökkel.

Ahhoz, hogy megérthessük a preambulumnak a Gyvt. helyét a gyermekvédelmi rendszerben kijelölő valós szerepét, elsőként indokolt áttekintetnünk a gyermeki jogokat, valamint a gyermekvédelmi ellátásokra, intézkedésekre vonatkozó főbb elméleti és gyakorlati modelleket.

Fox Harding (1997) a gyermekvédelem történetileg kialakult négy típusát különbözteti meg, amelyek négy különböző értékrendet, illetve irányt képviselnek a gyermekekre irányuló politika és a gyakorlat terén. A laissez-faire modell alkalmazásakor az állam részéről csak minimális mértékű kényszerítő jellegű beavatkozásokról lehet szó, mert a szülők szabadságának korlátozását és az állami beavatkozást ritkán szükséges alkalmazni. A gyermek magatartásának kontrollja a család hierarchikus rendjére tartozik, amelyhez erős apai szerep társul. Az állami paternalista modellben a gyermekek védelme érdekében erős és hatékony állami beavatkozásra van szükség, ha a gyermekek veszélyeztetve vannak a családjukban, vagy ha a szülők nem képesek megfelelő módon ellátni őket. Az a cél, hogy helyreállítsák a széteső családokat, valamint jó minőségű szolgáltatást nyújtsanak a gyerekeknek és a családoknak, de ezzel egyidejűleg erős a szakemberek autoritása. A vér szerinti család védelmére irányuló modellben a támogató jellegű beavatkozások elősegítik a családok jólétét, ahol az anyagi és egyéb támogatási formák is a családok autonómiáját szolgálják. Ha egy gyermeket ki kell emelni a családból, akkor ez a beavatkozás csak időszakos lehet, és azt a célt szolgálja, hogy a családi funkciók megerősödjenek, nem pedig azt, hogy egy hosszabb távú, folyamatos gondozási igényt elégítsenek ki a családoknak. A modell a gyermek családban nevelkedését segíti, és azzal számol – kicsit túl optimistán is –, hogy a gyermek és a család között a kapcsolat sokoldalú.

A gyermekek jogait védő modellben megjelenik a gyermekeknek a szabadsághoz, az autonómiához való joga, a társadalmi felelősségvállalás, valamint a Gyermek jogairól szóló, New Yorkban, 1989. november 20-án kelt Egyezmény (a továbbiakban: Gyermekjogi Egyezmény) érvényesülése, amely az ENSZ égisze alatt született, és amit hazánk az 1991. évi LXIV. törvénnyel hirdetett ki. A Gyermekjogi Egyezmény elfogadása jelentős szemléletváltást hozott a gyermekekkel való bánásmód terén. A gyermeki jogok védelme szempontjából a legfontosabb az egyéni igények és szükségletek kielégítése, ezért a beavatkozásoknak ezekhez kell igazodniuk, továbbá ebben a folyamatban a gyermeknek is aktív szereplőként kell jelen lennie (Rácz Andrea: A gyermeki jogok érvényesítésének gyermekvédelmi példái. KAPOCS, 2015, XIV. évf. 1. szám, 2. o.).

A hazai szabályozást tekintve a gyermeki jogok előtérbe kerülése lassan 25 évre nyúlik vissza, a gyermekvédelemnek azonban (Európa többi országához hasonlóan) évszázados múltja van. Így hazánkban a Gyvt. elfogadása előtt is beszélhettünk már a társadalmi gyermekvédelem (a községekről szóló 1886. évi 22. törvénycikk), majd állami gyermekvédelem (az állami gyermekmenhelyekről, illetve a közsegélyre szoruló hét éven felüli gyermekekről szóló 1901. évi 8. és 21. törvénycikkek) korszakairól.

A nemzetközi kötelezettségeink mellett érvényre kell juttatni Magyarország Alaptörvényében (2011. április 25.) (a továbbiakban: Alaptörvény) meghatározott gyermeki jogokat is, illetve ki kell építeni annak védelmi rendszerét, ahogyan erre a preambulum is utal. Az Alaptörvény több helyen is említést tesz a gyermekekről, az „Alapvetés”, illetve a „Szabadság és felelősség” című fejezeteiben. Az Alaptörvény L) cikk (1) bekezdése kimondja: „Magyarország védi [...] a családot, mint a nemzet fennmaradásának alapját. A családi kapcsolat alapja a házasság, illetve a szülő-gyermek viszony.” Az Alaptörvény XV. cikke a hátrányos megkülönböztetés tilalmát mondja ki és az esélyegyenlőséggel, valamint a társadalmi felzárkózással kapcsolatos állami kötelezettségeket meghatározó normákat tartalmazza. Kimondja, hogy „Magyarország külön intézkedésekkel védi a családokat, a gyermekeket, a nőket, az időseket és a fogyatékkal élőket” [Alaptörvény XV. cikk (5) bekezdés]. Az Alaptörvény XVI. cikk (1) bekezdése rögzíti a kifejezetten gyermeki jogokként elismert alapvető jogokat: „Minden gyermeknek joga van a megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéséhez szükséges védelemhez és gondoskodáshoz.” A XVI. cikk (3) bekezdésében az Alaptörvény valójában szülői kötelezettségeket állapít meg, amelyek a gyermek oldaláról jogokként értelmezhetők: „A szülők kötelesek kiskorú gyermekükről gondoskodni.”

Az Alaptörvény ugyan az államnak igen tág szabályozási lehetőséget ad a gyermekvédelmi rendszer kialakítására, ezt a lehetőséget azonban a Gyermekjogi Egyezmény tematizálja, meghatározva a rendszer elveire és elemeire vonatkozó alapvető szabályokat, szabályozásbeli standardokat.

A Gyermekjogi Egyezmény szerint a gyermekkor különleges segítséghez és támogatáshoz ad jogot, ezért a 3. cikkének 2. pontja ki is mondja, hogy „Az Egyezményben részes államok kötelezik magukat arra, hogy a gyermek számára, figyelembe véve szülei, gyámjai és az érte törvényesen felelős más személyek jogait és kötelességeit, biztosítják a jólétéhez szükséges védelmet és gondozást, e célból meghozzák a szükséges törvényhozási és közigazgatási intézkedéseket.” Továbbá a Gyermekjogi Egyezmény 4. cikke szerint a „részes államok meghoznak minden olyan törvényhozási, közigazgatási vagy egyéb intézkedést, amelyek az Egyezményben elismert jogok érvényesüléséhez szükségesek.” A Gyermekjogi Egyezményben meghatározottak és a hazai gyakorlat között kialakult ellentmondások vezettek az új gyermekvédelmi törvény, vagyis a Gyvt. megalkotásához.

A gyermeki jogok érvényre juttatása érdekében a Gyvt. az első olyan átfogó jogszabály, amely lehetőséget teremtett a Gyermekjogi Egyezmény elvei és értékei alapján egy egységes szemléletű – gyermekjóléti és gyermekvédelmi alrendszerből álló – gyermekvédelmi rendszert megalkotni. Ezzel egyidejűleg megteremti a Gyermekjogi Egyezményben megjelenő gyermeki szociális jogok törvényi garanciáit, és előtérbe helyezi a preventív gyermekvédelmet, a családból kiemelt gyermek családba történő visszahelyezését, vagy családias körülmények közötti elhelyezését, illetve örökbefogadását. A Gyvt. – bár tartalmában a gyermekekre és a családjaikra irányuló szociális védelmet, ellátásokat szabályozza, valamint különös figyelemmel van a veszélyeztetett gyermekekre, azonban – több annál, mint a rászoruló gyermekek egyszerű védelme, alapvetően minden gyermek jólétét, megfelelő védelmét biztosítja. Ehhez különböző támogatások és szolgáltatások igénybevételét vagy közvetítését biztosítja, és meghatározza a veszélyeztetettség megelőzésével, felismerésével és kezelésével kapcsolatos feladatokat, eljárásokat. A gyermekek védelmének jogi alapját a komplex gyermekjogi megközelítés adja.

A gyermekek problémáinak kezelése azonban nem automatikusan vált/válik az állam feladatává, hanem – a közpolitikai folyamat eredményétől, vagyis – attól függően, hogy a gyermek vagy a család milyen helyzetét nyilvánítják állami beavatkozás útján kezelendő gyermekvédelmi problémává. A gyermekvédelmi intézkedések a gyermek veszélyeztetettségének megszüntetését célozzák, megteremtve ezáltal egy sajátos, a magánjog körében keletkező szülő-gyermek jogviszony mellett egy közigazgatási, de talán inkább azon belül egy speciális „gyermekvédelmi jogviszonyt”. A gyermek veszélyeztetése esetén a „veszélyeztetettség” mint a gyermek védelmében történő beavatkozás „értékmérője” arra ad választ, hogy hol a család magánszférájának határa és mikortól van joga az államnak a gyermek érdekében a magánjogi jogviszonyt – akár csak átmenetileg is – korlátozni, felfüggeszteni, megszüntetni és helyébe a gyermek jogainak és érdekének biztosítása céljából esetleg egy másik „gyermekvédelmi jogviszonyt” létrehozni (Filó Erika – Katonáné Pehr Erika: Gyermeki jogok, szülői felelősség és gyermekvédelem. HVG–ORAC, Budapest, 2015, 52. o.). A Gyvt.-ben tehát azt a szakmai dilemmát kellett megoldani, hogy az állam megvédje a gyermekek jogait, ugyanakkor tartózkodjon a családok autonómiájának általános korlátozásától. A szociális munka megjelenése tette lehetővé ezen a területen is a beavatkozás és a nem-beavatkozás dilemmájának szakmai megoldását. Ebben a kontextusban a Gyvt.-nek összhangban kellett állnia a korábbi családjogi törvénnyel [a házasságról, a családról és a gyámságról szóló 1952. évi IV. törvény (a továbbiakban: Csjt.)], illetve összhangban kell állnia a Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvény (a továbbiakban: Ptk.) Negyedik, azaz Családjogi Könyvével, különös figyelemmel a gyermeki jogokra vonatkozó rendelkezésekre, valamint a szülői felügyelet, a gyámság, a családbafogadás és az örökbefogadás szabályaira. Ugyancsak illeszkednie kell a szociális segítségnyújtás ellátásait szabályozó törvényhez, vagyis a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvényhez (a továbbiakban: Szt.), így különösen a pénzbeli és természetbeni ellátások rendszerére, a családsegítés és a gyermekjóléti szolgálat szervezeti integrációjára, a nevelésbe vett gyermekeknek a szociális ellátórendszerben való elhelyezésére, a szociális és gyermekjóléti-gyermekvédelmi szakemberek működési nyilvántartására. A törvények közötti összhang megteremtése egy kölcsönös folyamat, hiszen az említett törvényeknek is összhangban kell állniuk a Gyvt. rendelkezéseivel.

Elsőként lehet megemlíteni, hogy a Ptk. Családjogi Könyve az alapelvek között rendelkezik arról is, hogy ha a gyermek nem nevelkedhet saját családjában, akkor is biztosítani kell számára, hogy lehetőleg családi környezetben nőjön fel és korábbi családi kapcsolatait megtarthassa [Ptk. 4:2. § (4) bekezdés]. A gyermeknek a saját családjában, illetve a családi környezetben nevelkedéséhez és a korábbi családi kapcsolatai fenntartásához fűződő jogát törvényben meghatározott esetben, kivételesen és a gyermek érdekében lehet csak korlátozni, melynek lehetőségeit a Gyvt. 34. §-a tartalmazza. A gyermek érdekében való beavatkozás lehetőségét a bíróság és a hatóságok részéről a törvényben a rokonság, a szülői felügyelet és az örökbefogadás részletszabályai biztosítják.

A Ptk. Családjogi Könyve összhangot kíván teremteni a magánjogi szabályok és a gyermekvédelmi jogszabályok között oly módon, hogy a „hagyományos” gyámság és a gyermekvédelmi gyámság közös szabályait a Családjogi Könyv Ötödik Része tartalmazza. A „hagyományos” gyám mellett (aki továbbra is lehet nevezett gyám vagy rendelt gyám) a gyermekvédelmi gondoskodás alatt álló kiskorú gyámját gyermekvédelmi gyámként nevesíti. A gyermekvédelmi gyámra a Gyvt.-ben részletesen meghatározott kivételekkel továbbra is a Családjogi Könyv gyámságra vonatkozó rendelkezései az irányadóak. A Gyvt. tehát a gyermekvédelmi gyámságra, a gyermekvédelmi gyámra néhány további speciális rendelkezést állapít meg (Gyvt. 85. §).

Az egyes szociális és gyermekvédelmi tárgyú törvények módosításáról szóló 2015. évi CXXXIII. törvény alapján, az Szt. és a Gyvt. módosításával megtörtént a családsegítés és a Gyvt.-ben szabályozott gyermekjóléti szolgáltatás szervezeti integrációja. 2016. január 1-jétől családsegítés és gyermekjóléti szolgáltatás kizárólag egy szolgáltató, a család- és gyermekjóléti szolgálat, illetve család- és gyermekjóléti központ keretében működtethető. A Gyvt. szabályaihoz hasonlóan, a családok érdekében a veszélyeztetettséget és a krízishelyzetet észlelő jelzőrendszer feladatait határozza meg az Szt. is. A Gyvt. és az Szt. összhangja kapcsán kell megemlíteni többek között, hogy a szociális és gyermekvédelmi ellátásokra való jogosultsági feltételek fennállásának ellenőrizhetősége érdekében 2013. november 15-től létrejött a szociális és gyermekvédelmi ellátások országos nyilvántartása, azaz a Pénzbeli és Természetbeni Ellátások Rendszere (a továbbiakban: PTR). Annak érdekében, hogy az egyes hatóságoknak az országos nyilvántartásba való adatrögzítés mellett ne kelljen párhuzamosan vezetni a saját helyi nyilvántartásaikat is, az Szt. 18/B. § (5) bekezdése, valamint a Gyvt. 138. § (1b) bekezdése lehetővé teszi, hogy a hatóság a nyilvántartás-vezetési kötelezettségét kizárólag a PTR-be való adatrögzítéssel teljesítse. Az Szt. szerinti személyes gondoskodást nyújtó szociális szolgáltatásokról általánosságban elmondható, hogy a felnőttek ellátását biztosítják. A speciálisan a gyermekekre fókuszáló ellátásokra vonatkozó rendelkezéseket a Gyvt. tartalmazza. Az Szt. 69–70. §-a azonban a fogyatékos gyermekek ellátása kapcsán biztosít bizonyos fokú, kivételes esetként nevesített átjárhatóságot a két rendszer között. Kiskorú esetében a fogyatékos személyek otthonába történő elhelyezés iránti kérelemhez mellékelni kell a területileg illetékes, a Gyvt. szerinti gyermekvédelmi szakértői bizottság szakmai véleményét.

Mindezek alapján elmondható, hogy a gyermekekkel, családokkal foglalkozó szakterületek nem sorolhatók egy tudományág kizárólagos területére, interdiszciplináris és ágazatközi kérdésről van szó mind a jogalkotás, mind a jogalkalmazás szintjén.

Kapcsolódó jogi szabályozás

Magyarország Alaptörvénye (2011. április 25.) XV–XVI. cikk

2015. évi CXXXIII. törvény az egyes szociális és gyermekvédelmi tárgyú törvények módosításáról 20–21. §

2013. évi V. törvény a Polgári Törvénykönyvről Negyedik Könyv

1993. évi III. törvény a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról 18/B. § (5) bekezdés, 69–70. §

1991. évi LXIV. törvény a Gyermek jogairól szóló, New Yorkban, 1989. november 20-án kelt Egyezmény kihirdetéséről

„Lapozz bele!” módban ezek az oldalak nem érhetőek el.

Kérjük, vásárolja meg a teljes elektronikus könyvet weboldalunkon.

This page is not available in preview mode.

Should you wish to access the complete text, please purchase the full version of this e-book at our webpage.

Table of Contents

RÖVIDÍTÉSEK JEGYZÉKE

ELŐSZÓ

1997. ÉVI XXXI. TÖRVÉNY
A GYERMEKEK VÉDELMÉRŐL
ÉS A GYÁMÜGYI IGAZGATÁSRÓL

PREAMBULUM

A preambulum tartalma

ELSŐ RÉSZ: ALAPVETŐ RENDELKEZÉSEK

I. Fejezet: Általános rendelkezések

A törvény célja és alapelvei

1. §

A törvény célkitűzése

2. §

1. Alapelvek a gyermekvédelemben

2. A gyermek mindenekfelett álló érdeke

3. Az együttműködés elve

4. A gyermek szükségleteihez igazodó ellátás

3. §

1. Az ellátások önkéntes igénybevétele

2. Egyenlő bánásmód

A törvény hatálya

4. §

1. A törvény területi hatálya

2. A törvény személyi hatálya

3. A törvény tárgyi hatálya

Értelmező rendelkezések

5. §

1. Gyermek fogalma [Gyvt. 5. § a) pont]

2. Fiatalkorú fogalma [Gyvt. 5. § b) pont]

3. Fiatal felnőtt fogalma [Gyvt. 5. § c) pont]

4. A gyermek hozzátartozóinak fogalma [Gyvt. 5. § d) pont]

5. A gyermek közeli hozzátartozóinak fogalma [Gyvt. 5. § e) pont]

6. A gyermek tartására köteles személy fogalma [Gyvt. 5. § f) pont]

7. Gyermekjóléti és gyermekvédelmi szolgáltató tevékenység fogalma [Gyvt. 5. § g) pont]

8. Gyermeki jogok fogalma [Gyvt. 5. § h) pont]

9. Ellátás fogalma [Gyvt. 5. § i) pont]

10. Természetbeni ellátás fogalma [Gyvt. 5. § j) pont]

11. Gyámhatóság fogalma [Gyvt. 5. § k) pont]

12. A gyámügy fogalma [Gyvt. 5. § l) pont]

13. Gyermekvédelmi gondoskodás fogalma [Gyvt. 5. § m) pont]

14. Veszélyeztetettség fogalma [Gyvt. 5. § n) pont]

15. Nevelőszülő fogalma [Gyvt. 5. § ny) pont]

16. Várandós anya válsághelyzetének fogalma [Gyvt. 5. § o) pont]

17. Tartós betegség fogalma [Gyvt. 5. § p) pont]

18. Fogyatékos gyermek, fiatal felnőtt fogalma [Gyvt. 5. § q) pont]

19. Jövedelem fogalma [Gyvt. 5. § r) pont]

20. Fenntartó fogalma [Gyvt. 5. § s) pont]

21. Családbafogadó gyám fogalma [Gyvt. 5. § sz) pont]

22. Személyazonosító adat fogalma [Gyvt. 5. § t) pont]

23. Megelőző pártfogó felügyelő fogalma [Gyvt. 5. § ty) pont]

24. Intézmény fogalma [Gyvt. 5. § u) pont]

25. Működtető fogalma [Gyvt. 5. § v) pont]

26. Szolgáltató fogalma [Gyvt. 5. § w) pont]

27. Államilag támogatott lakás-előtakarékossági programban való részvétel fogalma [Gyvt. 5. § x) pont]

28. Családi pótlék fogalma [Gyvt. 5. § y) pont]

29. Rendszeres jövedelem fogalma [Gyvt. 5. § z) pont]

30. Utógondozás fogalma [Gyvt. 5. § zs) pont]

II. Fejezet: Alapvető jogok és kötelességek

Gyermeki jogok

6. §

1. A gyermeki jogokról általában

2. Családban történő nevelkedés joga

3. A hátrányos helyzetű és a halmozottan hátrányos helyzetű gyermek joga

4. Fogyatékos, tartósan beteg gyermek joga

5. A gyermek védelme az ártalmas környezeti és társadalmi hatásokkal, káros szerekkel szemben

6. A bántalmazással szembeni védelem joga

7. A gyermek és a média

7. §

1. A gyermek helyettesítő védelemhez való joga

2. A gyermek származás megismeréséhez fűződő joga, valamint kapcsolattartási joga

8. §

A gyermek véleménynyilvánításhoz való joga

9. §

A nevelésbe vett gyermek jogai

10. §

A gyermek kötelessége

Gyermeki jogok védelme

11. §

A gyermekjogi jogvédelemről általában

11/A. §

A gyermekjogi képviselő és más gyermekvédelmi szakember foglalkoztatása

11/B. §

Szülői jogok és kötelességek

12. §

Szülői jogok és kötelességek

13. §

A nevelésbe vett gyermek szülőjének jogai és kötelességei

III. Fejezet: A gyermekek védelmének rendszere

14. §

A gyermekvédelmi rendszerről általában

15. §

1. A gyermekvédelmi rendszer ellátásai

2. A gyermekvédelmi rendszerben foglalkoztatottak

3. Bérpótlék, pedagógus munkakörök a Gyvt. hatálya alá tartozó intézményekben, a pedagógusok előmeneteli rendszere

4. Munkaidőre vonatkozó rendelkezések

5. Pedagógusigazolvány

6. Pótszabadság

7. Adatszolgáltatás a köznevelési információs rendszerbe

16. §

A gyermekvédelmi feladat- és hatáskört gyakorló szervek

17. §

1. A gyermekvédelmi jelzőrendszer összetétele

2. A gyermekvédelmi jelzőrendszer működése

MÁSODIK RÉSZ: ELLÁTÁSOK

IV. Fejezet: Pénzbeli és természetbeni ellátások

18. §

A gyermekvédelmi pénzbeli és természetbeni ellátásokra vonatkozó általános szabályok

18/A. §

Illetékességi szabályra vonatkozó hatályon kívül helyezett rendelkezés

Rendszeres gyermekvédelmi kedvezmény

19. §

1. A rendszeres gyermekvédelmi kedvezményre való jogosultság alapfunkciója, célja

2. A jogosultsághoz kapcsolódó támogatási elemek

3. A kedvezményre való jogosultság megállapításának feltételei

20. §

1. A jogosultak köre és a jogosultság időtartama

2. A kedvezményre való jogosultság megállapításának általános szabályai

3. A rendszeres gyermekvédelmi kedvezményre való jogosultság felülvizsgálata, megszűnése és megszüntetése

20/A. §

A rendszeres gyermekvédelmi kedvezményhez kapcsolódó természetbeni támogatás

20/B. §

1. A rendszeres gyermekvédelmi kedvezményhez kapcsolódó pénzbeli ellátás és pótlék összege, folyósításának rendje

2. A jogosultság megállapítása és megszűnése hónapjára járó pénzbeli ellátás összegének meghatározása

20/C. §

Óvodáztatási támogatás mint hatályon kívül helyezett jogintézmény

Gyermekétkeztetés

21. §

1. A gyermekétkeztetésre vonatkozó szabályok alkalmazási köre

2. A gyermekétkeztetési feladat ellátása

3. A gyermekétkeztetés igénybevétele

4. Az ellátás tartalma

Intézményi gyermekétkeztetés

21/A. §

1. Az intézményi gyermekétkeztetés tartalma

2. Az intézményi gyermekétkeztetés biztosítása

Ingyenes és kedvezményes intézményi gyermekétkeztetés

21/B. §

1. A gyermekétkeztetés normatív kedvezményeiről általában

2. Az ingyenes intézményi gyermekétkeztetésre jogosultak köre

3. A kedvezményes intézményi gyermekétkeztetésre jogosultak köre

4. Az ingyenes és kedvezményes gyermekétkeztetés igénybevétele

Szünidei gyermekétkeztetés

21/C. §

1. A szünidei gyermekétkeztetés tartalma

2. A szünidei gyermekétkeztetésre jogosultak köre

3. A szünidei gyermekétkeztetés biztosítása

Gyermektartásdíj megelőlegezése

22. §

1. A gyermektartásdíj megelőlegezésének alapfunkciója

2. A gyermektartásdíj megelőlegezés megállapításának feltételei és a jogosultak köre

23. §

1. A megelőlegezett gyermektartásdíj összege

2. A megelőlegezés megállapításának általános szabályai

24. §

1. A jogosultság időtartama és az ellátás esedékessége

2. Az ellátás folyósítására vonatkozó szabályok

3. A folyósítás felfüggesztése és a felfüggesztést követő felülvizsgálat eredményétől függő intézkedések

4. A megelőlegezés megszűnése és megszüntetése

5. A megelőlegezett gyermektartásdíj kötelezett általi megtérítése

6. A megelőlegezett gyermektartásdíj jogosult általi visszafizetésének esetei

Otthonteremtési támogatás

25. §

1. Az otthonteremtési támogatás alapfunkciója

2. Az otthonteremtési támogatásra jogosultak köre, a jogosultság feltételei

3. Az otthonteremtési támogatás felhasználási köre

4. Az otthonteremtési támogatáshoz kapcsolódó utógondozás

26. §

1. Az otthonteremtési támogatás összege, kifizetési módozatai

2. Az otthonteremtési támogatás megállapításának általános szabályai

3. Az otthonteremtési támogatás elszámolására irányadó főbb szabályok

26/A. §

1. A támogatásként megállapított, de fel nem használt összeget érintő rendelkezések

2. A megállapított támogatási céltól eltérően felhasznált összeget érintő rendelkezések

26/B. §

Az államilag támogatott lakás-előtakarékossági programban való részvételre megállapított otthonteremtési támogatás felhasználásával és elszámolásával kapcsolatos speciális rendelkezések

26/C. §

Az otthonteremtési támogatáshoz kapcsolódó elidegenítési tilalom

27. §

Az otthonteremtési támogatás iránti kérelem benyújtásának korlátai

28. §

A természetben biztosított gyermekvédelmi ellátásokhoz kapcsolódó hatálytalan rendelkezés

V. Fejezet: A személyes gondoskodást nyújtó ellátások

A személyes gondoskodást nyújtó ellátások általános szabályai

29. §

A személyes gondoskodást nyújtó gyermekjóléti alapellátások és gyermekvédelmi szakellátások általános szabályai

30. §

A fenntartói kör

Az ellátás igénybevételének módja

31. §

Az ellátások önkéntes és kötelező igénybevétele

32. §

A személyes gondoskodást nyújtó ellátásra irányuló jogviszony keletkezése

Tájékoztatási kötelezettség

33. §

A tájékoztatási kötelezettség

A gyermek és hozzátartozójának kapcsolattartása

34. §

1. Kapcsolattartás a külön élő szülővel, más hozzátartozókkal

2. A kapcsolattartás biztosítására köteles személyes gondoskodást nyújtó szervek és személyek feladatai

3. A folyamatos, az időszakos és a felügyelt kapcsolattartás

4. A kapcsolattartás akadálya, kizáró okok

5. A gyámhatóság kapcsolattartásra vonatkozó döntésének szempontjai

6. Az átmeneti gondozás során biztosított kapcsolattartás

7. A gyermekvédelmi szakellátás során biztosított kapcsolattartás

8. A kapcsolattartás jelentősége az örökbefogadhatóvá nyilvánítás szempontjából

9. A kapcsolattartás költségei és a kapcsolattartásra jogosultnak nyújtható támogatás

Érdekvédelem

35. §

Az érdekképviseleti fórum

36. §

A panaszjog gyakorlása

37. §

A gyermekönkormányzat

Az ellátás megszüntetésének módja

37/A. §

A személyes gondoskodást nyújtó ellátás megszűnése és megszüntetése

VI. Fejezet: Gyermekjóléti alapellátások

A gyermekjóléti alapellátások célja

38. §

A gyermekjóléti alapellátásokról általában

VI/A. Fejezet: Biztos Kezdet Gyerekház

VI/B. Fejezet: Gyermekjóléti szolgáltatás

A szolgáltatás tartalma

39. §

1. A gyermekjóléti szolgáltatás és a családsegítés integrációja

2. A gyermekjóléti szolgáltatás feladatai

3. A családsegítés és gyermekjóléti szolgáltatás szakmai tartalma

Család- és gyermekjóléti szolgálat

40. §

1. A család- és gyermekjóléti szolgálat, valamint a család- és gyermekjóléti központ közötti feladatmegosztás

2. A család- és gyermekjóléti szolgálat feladatai

3. A gyermekjóléti szolgáltatás és a családsegítés integrációja

Család- és gyermekjóléti központ

40/A. §

1. A család- és gyermekjóléti központ, valamint a család- és gyermekjóléti szolgálat közötti feladatmegosztás

2. A család- és gyermekjóléti központ feladatai

3. A család- és gyermekjóléti központ hatósági tevékenységhez kapcsolódó feladatai

VI/C. Fejezet: Gyermekek napközbeni ellátása

Általános rendelkezések

41. §

1. A gyermekek napközbeni ellátási rendszerének átalakítása

2. A gyermekek napközbeni ellátását igénybe vevők köre és az ellátás tartalma

3. A gyermekek napközbeni ellátásának formái és a működésükre vonatkozó főbb szabályok

Bölcsődei ellátás

42. §

1. A bölcsődei ellátás célcsoportja, a bölcsődei ellátás biztosításának kötelezettsége

2. A bölcsődei ellátás tartalma

3. A bölcsődei ellátás alapfeladatain túl nyújtott szolgáltatások

4. A bölcsődei ellátás igénybevétele

5. A sajátos nevelési igényű gyermekek bölcsődei ellátása

6. A bölcsődei ellátási formák működési feltételeire vonatkozó közös szabályok

42/A. §

Bölcsőde

43. §

1. A bölcsődére és a mini bölcsődére vonatkozó közös szabályok

2. A bölcsődére vonatkozó speciális szabályok

3. A mini bölcsődére vonatkozó speciális szabályok

Mini bölcsőde

43/A. §

Munkahelyi bölcsőde

44. §

1. A munkahelyi bölcsőde és a családi bölcsőde működésére vonatkozó közös szabályok

2. A munkahelyi bölcsődére vonatkozó speciális szabályok

3. A családi bölcsődére vonatkozó speciális szabályok

Családi bölcsőde

44/A. §

Napközbeni gyermekfelügyelet

44/B. §

1. A napközbeni gyermekfelügyeletet igénybe vevők

2. A szolgáltatás tartalma

3. A szolgáltatás igénybevétele

4. A szolgáltatás nyújtásának feltételei

5. A szülő saját otthonában nyújtott napközbeni gyermekfelügyelet

44/C. §

Alternatív napközbeni ellátás

44/D. §

1. Az alternatív napközbeni ellátás meghatározása és elhatárolása más szolgáltatásoktól

2. Az alternatív napközbeni ellátás formái

3. A szolgáltatás nyújtásának feltételei

VI/D. Fejezet: Gyermekek átmeneti gondozása

Az ellátás tartalma

45. §

A gyermekek átmeneti gondozására vonatkozó főbb szabályok

46. §

Az átmeneti gondozás keretében biztosított ideiglenes gondozás

47. §

Az átmeneti gondozás időtartamának letelte

48. §

A gyermekek átmeneti gondozásának biztosítása

Befogadó szülők

48/A. §

1. A befogadó szülő fogalma

2. A befogadó szülővé válás feltételei

3. A befogadó szülőnél elhelyezhető gyermekek száma

4. A befogadó szülői tevékenység végzése

5. A befogadó szülőkre vonatkozó további közös szabályok

Helyettes szülő

49. §

A helyettes szülői ellátás, a helyettes szülői tevékenység ellátásának feltételei

Gyermekek átmeneti otthona

50. §

A gyermekek átmeneti otthona

Családok átmeneti otthona

51. §

1. A családok átmeneti otthonának működése, az ennek keretében nyújtott ellátások, szolgáltatások

2. A krízisközpont

3. A félutasház-szolgáltatás

4. A titkos menedékház

VII. Fejezet: A gyermekvédelmi szakellátások

A gyermekvédelmi szakellátások célja

52. §

A gyermekvédelmi szakellátás nyújtásának célja

Otthont nyújtó ellátás

53. §

1. A gyermek szükségletének megfelelő ellátás biztosítása

2. Teljes körű ellátás

3. A gyermek gondozása, nevelése

4. Otthont nyújtó ellátás formái

5. Kísérő nélküli kiskorúakra vonatkozó speciális szabályok

Utógondozói ellátás

53/A. §

1. Utógondozói ellátás igénybevétele

2. Szükség szerinti ellátás

3. Utógondozói ellátott befogadásának megtagadása

Nevelőszülők

54. §

1. A nevelőszülő, mint befogadó szülő

2. Korkülönbségre vonatkozó szabályok

3. A nevelőszülőre vonatkozó képesítési előírások

4. Speciális és különleges nevelőszülők

54/A. §

1. A nevelőszülőnél elhelyezhető gyermekek száma

2. A nevelőszülőnél elhelyezhető gyermekek száma a gyermek ellátási szükségletével összefüggésben

55. §

1. Befogadás

2. A teljes körű ellátás

3. A nevelőszülői ellátás tartalma: gondozás, nevelés

4. A családi kapcsolatok támogatása

5. A nevelőszülő működtetőjének feladatai

56. §

1. A gyermekek, fiatal felnőttek ellátására járó juttatások – nevelési díj és ellátmány

2. A juttatások felhasználásának segítése, ellenőrzése

Gyermekotthon

57. §

1. A gyermekotthon által nyújtható ellátások

2. A gyermekotthon alapfeladatai

3. A gyermekotthon választható feladatai

4. A gyermekotthon szervezete, szakmai programja

58. §

1. Speciális gyermekotthon

2. A speciális ellátás időtartama

3. Különleges gyermekotthon

59. §

1. A gyermekotthoni ellátás személyi, tárgyi és elhelyezési feltételei

2. A gyermekotthon dokumentumai

3. Utógondozó otthon

Területi gyermekvédelmi szakszolgáltatás

60. §

1. A területi gyermekvédelmi szakszolgáltatás feladatai

2. Gondozási hely meghatározása

3. Elhelyezési javaslat, elhelyezési terv

4. Új elhelyezési terv

5. Gondozási hely megváltoztatása

61. §

Ideiglenesen befogadó nevelőszülői feladatokat ellátó nevelőszülői hálózat és gyermekotthon működtetése

Az örökbefogadás előkészítésével kapcsolatos feladatok

62. §

1. Az örökbefogadás előkészítésével kapcsolatos feladatok

2. A nyilvántartások vezetése

3. Az örökbefogadás előtti eljárás előkészítése

4. A nemzetközi örökbefogadások utánkövetése

5. A kötelező gondozási idő figyelemmel kísérése

6. A terhességét eltitkoló anya gyermeke irataival kapcsolatos speciális szakszolgáltatási feladat

7. A gyermek lakóhelyének a szülőétől eltérő megállapítása titkolt terhesség esetén

8. A gyermek iratainak kiadása

62/A. §

1. A titkos örökbefogadás előkészítése

2. A gyermek számára a legmegfelelőbb örökbe fogadó szülő kiválasztása

3. Az örökbe fogadó szülő tájékoztatása a gyermekről

4. A szülő-gyermek kapcsolat kialakulásának elősegítése

5. Javaslat az örökbefogadás engedélyezésére

62/B. §

1. A nyílt örökbefogadást elősegítő szolgáltatás elemei

2. Megállapodás a szolgáltatást igénylővel

Az örökbefogadás utánkövetésével kapcsolatos feladatok

62/C. §

Az örökbefogadás utánkövetésével kapcsolatos feladatok

62/D. §

A törvényes képviselői feladatok ellátásának segítése és más szolgáltatási, szervezési feladatok

62/E. §

Támogatott közvetítői eljárás

63. §

1. A gondozási tevékenység segítése

2. Törvényes képviselet ellátása

3. Szaktanácsadás

64–65. §

Egyes szakszolgálati feladatokra vonatkozó hatálytalan rendelkezések

65. §

66. §

1. A területi gyermekvédelmi szakszolgáltatási feladatok ellátása

2. A szakszolgálat nyilvántartási és egyéb feladatai

A nevelőszülői foglalkoztatási jogviszony és a helyettes szülői jogviszony

A nevelőszülői foglalkoztatási jogviszonyra vonatkozó általános szabályok

66/A. §

Az egységes nevelőszülői foglalkoztatási jogviszony

A nevelőszülői foglalkoztatási jogviszony létrejötte

66/B. §

1. A foglalkoztatási jogviszony keretei

2. A nevelőszülői tevékenység mellett folytatható egyéb keresőtevékenység

A nevelőszülő együttműködési kötelezettsége

66/C. §

1. Az együttműködési kötelezettség tartalma

2. A nevelőszülő alkalmasságának felülvizsgálata

A nevelőszülői foglalkoztatási jogviszony megszűnése, megszüntetése és szüneteltetése

66/D. §

1. A nevelőszülői foglalkoztatási jogviszony megszűnése

2. A nevelőszülői foglalkoztatási jogviszony megszüntetése

3. A nevelőszülői jogviszony szüneteltetése

66/E. §

A nevelőszülőt megillető végkielégítés

Munkaidő és szabadság

66/F. §

1. A munkaidő értelmezése, a szabadság számítására vonatkozó szabályok

2. Betegszabadság, fizetés nélküli szabadság

A nevelőszülő segítése és helyettesítése

66/G. §

1. A nevelőszülő helyettesítése

2. A nevelőszülő segítése

A nevelőszülői foglalkoztatási jogviszonyban végzett tevékenység díjazása

66/H. §

A nevelőszülő díjazása

Kártérítési felelősség, jogvita

66/I. §

Kártérítési felelősség

A helyettes szülői jogviszony

66/J. §

1. A helyettes szülői jogviszony keretei

2. A helyettes szülői jogviszony megszüntetése

66/K. §

A helyettes szülő együttműködési kötelezettsége

66/L. §

A helyettes szülő díjazása

VII/A. Fejezet: A javítóintézeti nevelés és ellátás

A javítóintézeti ellátás általános szabályai

66/M. §

1. A gyermekvédelem és a büntetés-végrehajtás mezsgyéjén – a javítóintézeti ellátás sajátos helyzete

2. A javítóintézet által nyújtott ellátás keretei, tartalma

3. A javítóintézet „működtetése”

4. A javítóintézetben nevelt és a javítóintézetben ellátott fiatalkorú meghatározása

5. A javítóintézeti elhelyezés szabályai

6. A családi pótlék felhasználása a javítóintézetben

7. A büntetések, az intézkedések, egyes kényszerintézkedések és a szabálysértési elzárás végrehajtásáról szóló 2013. évi CCXL. törvény kapcsolattartásra vonatkozó rendelkezéseinek végrehajtása

A javítóintézet alapdokumentumai

66/N. §

A javítóintézet alapdokumentumai

A javítóintézeti tanács

66/O. §

A javítóintézeti tanács

A javítóintézetben ellátott fiatalkorú és gyermeke együttes elhelyezése

66/P. §

A szülő és gyermeke együttes elhelyezése

A javítóintézet utógondozó részlegén történő ellátás

66/Q. §

Utógondozó részleg

HARMADIK RÉSZ: GYERMEKVÉDELMI GONDOSKODÁS

67. §

A gyermekvédelmi gondoskodás meghatározása

VIII. Fejezet: Védelembe vétel

A hátrányos és a halmozottan hátrányos helyzet megállapítása

67/A. §

1. A hátrányos és a halmozottan hátrányos helyzet megállapításának célja

2. A hátrányos és a halmozottan hátrányos helyzet megállapításának feltételei

3. A hátrányos és a halmozottan hátrányos helyzet megállapításának általános szabályai

4. A hátrányos, halmozottan hátrányos helyzethez kapcsolódó támogatások, jogosultságok

68. §

1. A védelembe vétel célja

2. Az eljárás sajátosságai

3. Védelembe vétel keretében elrendelt intézkedések

4. Egyéni gondozási-nevelési terv

5. Felülvizsgálat

6. Védelembe vétel és a szülői felügyeleti jog

68/A. §

A családi pótlék folyósításának szüneteltetése

68/B. §

A családi pótlék természetbeni formában történő nyújtása

68/C. §

A megelőző pártfogás elrendelése

68/D. §

1. A megelőző pártfogás elrendelésének módja és feltételei

2. A megelőző pártfogásról szóló döntés meghozatalának folyamata, a szakemberek együttműködése, a kockázatértékelés jelentősége

3. A megelőző pártfogás elrendeléséről szóló döntés megküldése más hatóságoknak és a tapasztalatok beépülése a büntetőeljárásba

4. A megelőző pártfogás időtartama, felülvizsgálata

5. A megelőző pártfogás és a szülői felügyeleti jog

A védelembe vétel és a megelőző pártfogás megszüntetése

69. §

1. A védelembe vétel megszüntetése

2. A gyermek nagykorúvá válásának hatása a védelembe vételre

3. A megelőző pártfogás megszűnése és megszüntetése

4. A gyámhatósági illetékesség megváltozásának, a joghatóság megszűnésének hatása a védelembe vételre és a megelőző pártfogásra

5. A megelőző pártfogás elrendelését követő nevelésbe vétel

VIII/A. Fejezet: A közhasznú szervezet nyílt örökbefogadást elősegítő és az örökbefogadást utánkövető tevékenysége

A nyílt örökbefogadást elősegítő tevékenység körébe tartozó szolgáltatások

69/A. §

A szolgáltatás tartalmi elemei

69/B. §

A szolgáltatás nyújtásának korlátai

A szolgáltatás engedélyezése

69/C. §

1. Az engedélyezés feltételei

2. A szolgáltatás ellenőrzése, a nem megfelelő szolgáltatás szankcionálása

A szolgáltatást igénybe vevővel kötött megállapodás

69/D. §

1. Megállapodás a válsághelyzetben lévő várandós anyával, vér szerinti szülővel

2. Megállapodás az örökbe fogadni szándékozóval

3. Megállapodás egymást ismerő felek esetében

4. A megállapodás felmondása

A költségek viselése

69/E. §

1. Az örökbe fogadni szándékozó költségviselése

2. A válsághelyzetben lévő várandós anyára, vér szerinti szülőre vonatkozó költségviselési szabályok

Az örökbefogadás utánkövetése

69/F. §

1. Az utánkövetés elrendelése

2. A gyámhatóság határozata

3. Az utánkövetés időtartama

4. Az utánkövetési szolgáltatás

69/G. §

Az utánkövetési szolgáltatás korlátai

69/H. §

1. Az utánkövetés szolgáltatásának engedélyezése

2. A szolgáltatás ellenőrzése, a nem megfelelő szolgáltatás szankcionálása

IX. Fejezet

70–71. §

A családbafogadásra vonatkozó hatálytalan rendelkezés

X. Fejezet: Ideiglenes hatályú elhelyezés

72. §

1. Ideiglenes hatályú elhelyezés feltételei

2. Eljáró szervek, speciális eljárási szabályok

3. Elhelyezésre vonatkozó szabályok

4. Az ideiglenes hatályú elhelyezés és a szülői felügyeleti jog

5. Ideiglenes hatállyal nevelőszülőnél vagy gyermekotthonban elhelyezett gyermek kapcsolattartásának szabályozása

6. Kísérő nélküli kiskorúak ideiglenes hatályú elhelyezése

73. §

1. Az ideiglenes hatályú elhelyezésről szóló határozat felülvizsgálata

2. Eljárási határidők

3. Perindítások

4. Ideiglenes hatályú elhelyezés és örökbefogadás

5. Külföldi állampolgárságú gyermekekre vonatkozó speciális szabályok

6. Büntetés-végrehajtási intézet anya-gyermek részlegén elhelyezett gyermek sorsának rendezése

74. §

74/A. §

75. §

75/A. §

76. §

76/A. §

XI. Fejezet: Nevelésbe vétel

A nevelésbe vétel elrendelése

77. §

A nevelésbe vétel célja

78. §

1. A nevelésbe vétel bevezetése az átmeneti és tartós nevelésbe vétel helyett

2. A nevelésbe vétel feltételei

3. A nevelésbe vételről hozott gyámhatósági döntés előkészítése és tartalma

4. Az egy eljárás keretében meghozott és a külön is eldönthető kérdések

A gondozási hely meghatározása és a járulékos kérdések eldöntése

79. §

1. A gondozási hely jelentősége

2. A járulékos kérdések köre

3. A gondozási hely meghatározásának szempontjai

4. A gondozási hely meghatározásához lefolytatott gyámhatósági eljárás

A nevelésbe vétel megvalósulása

80. §

1. Az egyéni elhelyezési terv és a szakemberek együttműködésének jelentősége

2. A változások figyelemmel kísérése, perindítás vagy örökbefogadhatónak nyilvánítás

A nevelésbe vétel felülvizsgálata

80/A. §

1. A felülvizsgálat jelentősége és gyakorisága

2. A felülvizsgálat szempontjai és célja

3. A felülvizsgálatra irányuló gyámhatósági eljárás

A gondozási hely megváltoztatása

80/B. §

1. A gondozási hely megváltoztatásának okai és az eljárása menete

2. A gondozási hely azonnali megváltoztatása

3. A gondozási hely megváltoztatásának minősülő döntések

4. A gondozási helytől átmenetileg eltérő helyen tartózkodó gyermek

5. Változás a gyámság ellátásában

A nevelésbe vétel megszüntetése és megszűnése

81. §

1. A nevelésbe vétel megszüntetése a szülőhöz történő hazagondozás okán

2. A nevelésbe vétel megszüntetése családbafogadással

3. A nevelésbe vétel megszűnésének esetei

4. A nevelésbe vétel megszüntetésének, megszűnésének joghatásai

A gyermek személyes szabadságának korlátozása a speciális gyermekotthonban, a speciális lakásotthonban és a gyermekotthon speciális csoportjában

81/A. §

A gyermek személyes szabadságának korlátozása

Nevelési felügyelet a speciális gyermekotthonban, a speciális lakásotthonban és a gyermekotthon speciális csoportjában

81/B. §

A nevelési felügyelet elrendelése

81/C. §

Jogorvoslat a nevelési felügyelet elrendelése esetén

81/D. §

A nevelési felügyelet megszüntetése

A gyermekvédelmi szakértői bizottság

82. §

A gyermekvédelmi szakértői bizottság működése és feladatai

83. §

A nevelésbe vétel felülvizsgálatára vonatkozó hatálytalan rendelkezés

XII. Fejezet: A gyermekvédelmi gondoskodás alatt álló gyermek gyámsága

A gyermekvédelmi gyám kirendelése és jogállása

84. §

1. A gyermekvédelmi gyámság előzménye, bevezetésének célja

2. A gyermekvédelmi gyám kirendelésének esetei

3. A gyermekvédelmi gyámként kirendelhető személyek

85. §

1. A gyámságra vonatkozó általános rendelkezések érvényesülése a gyermekvédelmi gyámság tekintetében

2. A gyermekvédelmi gyámság viselésének feltételei, a kizáró okok

3. A nevelőszülővel osztott gyámság feltételei

4. A gyámi tájékoztatás jelentősége

5. A gyermekvédelmi gyám, a gyámként kirendelt nevelőszülő tisztségéből történő felmentése, elmozdítása, azonnali hatályú felfüggesztése

A gyermek gondozása és nevelése

86. §

1. A gyermekvédelmi gyám kapcsolata a gyermekkel

2. A gyermekvédelmi gyám együttműködési kötelezettségei a gyermek érdekében

3. A gyermekvédelmi gyám együttműködése a gyermek szüleivel

4. A gyermekvédelmi gyámság korlátja a gyermek elhelyezése tekintetében

5. A gyermekvédelmi gyámság alatt álló gyermek életpályájának megválasztása

A gyermek képviselete

87. §

1. A gyermekvédelmi gyám által megtehető jognyilatkozatok

2. A gyermekvédelmi gyámi jogkör korlátai a jognyilatkozatok tekintetében

3. A gyámhatósági jóváhagyáshoz kötött gyámi jognyilatkozat

4. Eseti gyám kirendelése a gyermekvédelmi gyámság alatt álló gyermek számára

5. A nevelési felügyelettel érintett gyermek törvényes képviselete

A gyermek vagyonának kezelése

88. §

1. A gyámi vagyonkezelés szabályai

2. A gyámhatósági jóváhagyáshoz kötött gyámi jognyilatkozatok

3. A gyermekvédelmi gyám által nem előterjeszthető, illetve a gyámhatóság által jóvá nem hagyható kérelmek

4. A gyermekvédelmi gyám és a vagyonkezelő eseti gyám számadási kötelezettsége

5. A gyám felelőssége a vagyonkezelésért

6. Vagyonkezelő eseti gyám kirendelése a gyermekvédelmi gyámság alatt álló gyermek számára

89. §

A helyettes gyermekvédelmi gyám

90. §

1. A helyettes gyermekvédelmi gyám kirendelése

2. A helyettes gyermekvédelmi gyám feladata

3. Az eseti gyám és a helyettes gyermekvédelmi gyám

91. §

XIII. Fejezet: Utógondozás

92. §

1. Az utógondozás célja

2. Utógondozás elrendelése

3. Utógondozás időtartama

4. Utógondozást biztosító intézmény és feladata

5. Utógondozás megszűnése és megszüntetése

Utógondozói ellátás

93. §

1. Az utógondozói ellátás célja

2. Az utógondozói ellátás elrendelésére irányuló gyámhatósági eljárás szabályai

3. Utógondozói ellátás időtartama

4. Utógondozói ellátás megszűnése

5. Utógondozói ellátás ismételt elrendelése

NEGYEDIK RÉSZ: A GYERMEKVÉDELMI FELADATOK ELLÁTÁSA ÉS IRÁNYÍTÁSA

XIV. Fejezet: A települési önkormányzat és az állam feladatai

A települési önkormányzat feladatai

94. §

1. Önkormányzati feladatok általános címzettjei

2. Gyermekjóléti alapellátások megszervezése

3. A gyermekjóléti szolgálat és a gyermekjóléti központ működtetésére vonatkozó feladat

4. Települési önkormányzatok ellátási kötelezettségének személyi és területi hatálya

94/A. §

Önkormányzati társulás útján ellátható egyes feladatok

Az állam feladatai

95. §

1. Az állam által nyújtott ellátások

2. Az állam fenntartói feladatainak keletkezése

3. Az állam fenntartói feladatainak ellátására kijelölt szerv

A feladatok ellátásának módja

96. §

1. A települési önkormányzati feladatok ellátásának módja

2. Átfogó értékelés

3. Módszertani feladatok

Ellátási szerződés

97. §

Az ellátási szerződés

Szolgáltatói nyilvántartás és a szolgáltatók, intézmények, hálózatok ellenőrzése

98. §

1. A gyermekjóléti és gyermekvédelmi szolgáltató tevékenységet végzők köre

2. A gyermekjóléti és gyermekvédelmi szolgáltató tevékenységek engedélykötelessége

3. A működést engedélyező szervek

4. A szolgáltatói nyilvántartással kapcsolatos fontosabb eljárási szabályok

5. A gyermekjóléti és gyermekvédelmi szolgáltató tevékenység hatósági ellenőrzése

6. A „feketelista”

99. §

100. §

A bejegyzett férőhelyszám túllépése

A gyermekvédelmi igazgatási bírság

100/A. §

1. Általános szabályok

2. Az egyes tényállások

3. A gyermekvédelmi igazgatási bírság összege

100/B. §

Gyermekvédelmi igazgatási bírság helyett alkalmazandó szankciókra vonatkozó hatálytalan rendelkezés

XV. Fejezet: A miniszter feladatai

101. §

Az ágazati irányítást ellátó miniszter feladatai

A hivatásos gondnok

102. §

1. Gondnokrendelés

2. Hivatásos gondnok kirendelése

3. A hivatásos gondnok büntetlen előéletének igazolása

103. §

Az országos szakértői névjegyzék

103/A. §

A gyermekvédelmi szakértő

103/B. §

Országos Gyermekvédelmi Szakértői Névjegyzék

XVI. Fejezet: A fenntartó feladat- és jogköre

104. §

1. A fenntartó

2. A fenntartó feladatai

ÖTÖDIK RÉSZ: A GYERMEKVÉDELMI ÉS GYÁMÜGYI IGAZGATÁS SZERVEZETE ÉS EGYES ELJÁRÁSI SZABÁLYAI

XVII. Fejezet: A gyermekvédelmi és gyámügyi igazgatás szervei

105. §

1. Gyermekvédelmi és gyámügyi igazgatási szervek

2. A gyámhatóságok feladat- és hatáskörei

3. A gyámhatóságok illetékessége

106. §

Az első és másodfokon eljáró gyámhatóságok kijelölésére vonatkozó hatálytalan rendelkezés

XVIII. Fejezet

107. §

A jegyzői gyámhatóság feladat- és hatáskörére vonatkozó hatálytalan rendelkezés

XIX. Fejezet

108. §

A gyámhivatal feladat- és hatáskörére vonatkozó hatálytalan rendelkezések

109–117. §

118–120. §

121. § (1)

Az önkormányzati ellátórendszer átalakítására vonatkozó javaslat gyámhatósági véleményezése

122. §

Az állami fenntartói feladatok ellátásának módja

XX. Fejezet: A gyermekvédelmi és gyámügyi igazgatás főbb szabályai

Eljárás a testvérek ügyében

123. §

Testvérek ügyének kezelése

Elővezetés

124. §

Elővezetés ügyészi jóváhagyás nélkül

125. § (1)

125. § (2)–(14)

A gyámhatóság illetékességére vonatkozó hatálytalan rendelkezések

126. §

Egyéb eljárási szabályok

127. §

1. A gyermekvédelmi és gyámügyi eljárás, mint közigazgatási hatósági eljárás

2. Az eljárás megindítása, az ügyfélre vonatkozó sajátos szabályok a gyermekvédelmi és gyámügyi eljárásban

3. Kapcsolattartás a gyermekvédelmi eljárásokban

4. A döntés közlésének és nyilvánosságának sajátos szabályai a gyermekvédelmi eljárásokban

5. A függő hatályú döntés a gyermekvédelmi és gyámügyi eljárásban

128. §

1. A meghallgatás és a tárgyalás sajátos szabályai a gyermekvédelmi eljárásokban

2. Személyesen történő eljárás kötelezettsége a gyámhatósági eljárásban

3. A támogató a gyámhatósági eljárásokban

128/A. §

Az örökbefogadás sajátos anyakönyvi szabályai

128/B. §

1. Felfüggesztés és ügyintézési határidők az örökbefogadási eljárásban

2. Az örökbefogadási szülői nyilatkozathoz való hozzájárulással kapcsolatos eljárás különös szabályai

129. §

1. Sajátos szabályok a joghatóság vizsgálata és az ügyféli nyilatkozatok körében

130. §

A környezettanulmány és elkészítésének eljárási szabályai, változásbejelentési kötelezettség

130/A. §

A gyermek súlyos veszélyeztetettsége esetén érvényesülő sajátos eljárási rendelkezések

131. §

Az önkormányzatok szabályozási felhatalmazása, a pénzbeli és természetbeni ellátásokhoz kapcsolódó sajátos eljárási szabályok

132. §

1. A szakértői eljárás sajátos szabályai, sajátos szakértői eljárások

2. Gyermekvédelmi közvetítői eljárás

3. Részjogerő egyes eljárásokban, az újrafelvételi eljárás kizárása

133. §

1. A jogellenesen igénybe vett támogatásokkal kapcsolatos rendelkezések

2. A határozatok végrehajtásának sajátos rendelkezései

133/A. §

Az eljárási költség viselésével kapcsolatos sajátos szabályok

133/B. §

A kapcsolattartási határozat végrehajtására irányuló eljárásban hozott döntésekre vonatkozó eljárási szabályok

HATODIK RÉSZ: EGYÉB RENDELKEZÉSEK

XXI. Fejezet: Adatkezelés

Általános szabályok

134. §

1. A Gyvt. adatkezelési szabályairól általában

2. Adatkezelő szerv a Gyvt. alkalmazásában

3. Az adatkezelő szerv Gyvt.-ben rögzített kötelezettségei

4. Statisztikai célú adatkezelés

5. Adatszolgáltatás kérése

6. A személyes adatok felhasználására feljogosított szervek

135. §

1. Az adatkezelésre feljogosított szervek

2. A kezelhető adatok, adatkörök

3. Az örökbefogadáshoz kapcsolódó adatkezelési szabályokról általában

4. A területi gyermekvédelmi szakszolgálatnak és a gyámhatóságnak az örökbefogadás előkészítéséhez, utánkövetéséhez és a származás megismeréshez kapcsolódó adatkezelése

5. Egyes adatok átadására vonatkozó rendelkezések

6. Az országos örökbefogadást elősegítő szervre vonatkozó adatkezelési szabályok

7. A központi hatóság adatkezelése

8. Az adatok átadása az örökbefogadási ügyekben

135/A. §

1. A nyílt örökbefogadást elősegítő közhasznú szervezet adatkezelése

2. Az örökbefogadás utánkövetését végző közhasznú szervezet adatkezelése

3. Az örökbefogadást elősegítő közhasznú szervezet szolgáltatásának megszűnése

4. Az örökbefogadást elősegítő és az örökbefogadás utánkövetését végző közhasznú szervezet éves adatszolgáltatása

5. Az örökbefogadást elősegítő közhasznú szervezet folyamatos adatszolgáltatása

135/B. §

1. A működést engedélyező szervek adatkezelése

2. A büntetlen előélet és a foglalkozás gyakorolhatóságának igazolása

135/C. §

Az adatok átadása az örökbefogadás utánkövetését végző szervezetek között

136. §

1. Adattovábbítás a gyermekvédelmi rendszeren kívülre

2. A tartózkodási helyre vonatkozó tájékoztatás, iratbetekintés megtagadása

136/A. §

Betekintés a gyermekvédelmi nyilvántartásba

136/B. §

Gyámhatósági adatszolgáltatás a fiatalok életkezdési támogatásának megállapítása céljából

Nyilvántartások vezetése

137. §

1. A nyilvántartás-vezetésre vonatkozó általános felhatalmazás, kötelező adatszolgáltatás

2. A működési nyilvántartás célja

3. A működési nyilvántartásba vett személyek köre

4. A működési nyilvántartás vezetése

5. Szakmai továbbképzés időtartama

6. Szakmai továbbképzési kötelezettség

7. A működési nyilvántartás adatköre

8. A működési nyilvántartás bejelentési szabályai

9. A működési nyilvántartásból történő törlés

10. A működési nyilvántartásból történő adattovábbítás

11. A szociális szakvizsga és a szociális alapvizsga szabályai

12. Pénzbeli és Természetbeni Ellátások Rendszere

13. Adatbiztonság a nyilvántartás-vezetés során

138. §

1. A gyámhatóság által vezetett nyilvántartások

2. Védelembe vett kiskorúak nyilvántartása

3. Szülő adatai nélkül anyakönyvezett gyermekek nyilvántartása

139. §

1. A szolgáltató által vezetett ellátotti nyilvántartás

2. A Központi Elektronikus Nyilvántartás a Szolgáltatást Igénybevevőkről

139/A. §

Fiatalkorúak javítóintézeti nyilvántartása

140. §

1. Gyámhatóság által vezetendő nyilvántartások köre

2. Ideiglenes hatállyal elhelyezett kísérő nélküli kiskorúak nyilvántartása

3. Gyermekvédelmi szolgáltatást végző szolgáltatók, intézmények, hálózatok ellenőrzésével kapcsolatos nyilvántartás

141. §

A területi gyermekvédelmi szakszolgálat által vezetett nyilvántartások

141/A. §

Az országos jelentési rendszer

141/B–141/D. §

Az egységes örökbefogadási nyilvántartást megelőző nyilvántartásokra vonatkozó hatálytalan rendelkezések

141/E. §

1. Az egységes örökbefogadási nyilvántartás

2. Az ÖFR adattartalma és az adatokat rögzítő szervek

3. Adatkezelés az ÖFR-ben az engedélyezett örökbefogadások esetében

4. Adatkezelés az ÖFR-ben meghiúsult örökbefogadás esetén

141/F. §

1. Hozzáférési jogosultságok szabályozása az egységes örökbefogadási nyilvántartásban

2. Tájékozódás az egységes örökbefogadási nyilvántartásból a gyermek örökbefogadási esélyeiről

3. Tájékoztatás nyújtása az egységes örökbefogadási nyilvántartás adatairól

142. §

1. A nyilvántartás adatainak törlése

2. Az adatkezelési és nyilvántartás-vezetési előírások alkalmazása

3. A nyilvántartás adatainak megismerése

4. Adatfeldolgozó szerv kijelölése

XXII. Fejezet: A gyermekek védelmének főbb finanszírozási szabályai

Általános szabályok

143. §

1. A gyermekvédelmi rendszer finanszírozásának fő elemei

2. Az önkormányzati gyermekvédelmi rendszer állami támogatásának alapvető rendelkezései

144. §

1. A gyermektartásdíj megelőlegezésére és az otthonteremtési támogatás finanszírozására vonatkozó sajátos szabályok

2. Szakmai programok és azok finanszírozása

145. §

1. Központi költségvetésről szóló törvényben biztosított támogatás

2. Külön jogszabály szerinti finanszírozási rendszer

3. Befogadási kapacitás és eljárás

4. Kapacitástól független befogadás

5. Egyházi, nem állami intézmények

6. Az egyházi és nem állami fenntartók állami támogatásának rendje

145/A. §

Önkormányzatok és társulásaik, valamint nem állami fenntartók intézményeinek egyházi fenntartók részére történő átadása esetén fizetendő megtérítési kötelezettség

145/B. §

Egyházi, nem állami fenntartótól történő feladatátvételhez kapcsolódó munkajogi szabályok

145/C. §

Gyerekházak, a krízisközpontok, a félutas házak és a titkos menedékházak finanszírozásának sajátos szabályai

Térítési díj

146. §

1. Térítésidíj-fizetési kötelezettség

2. Fizetésre kötelezett személy

147. §

1. Intézményi térítési díj számítása

2. Az intézményi térítési díj megállapítása és közzététele

148. §

1. Személyi térítési díj számítása

2. Személyi térítési díj módosítása és megfizetése

3. Személyi térítési díj önkéntes vállalása

149. §

Térítésmentes ellátások, szolgáltatások

150. §

1. Személyi térítési díj számítása

2. Személyi térítési díj alóli mentesség

3. Jövedelemvizsgálat

151. §

1. A gyermekétkeztetés térítési díjának szabályozása

2. Térítésidíj-fizetési kötelezettség, a fizetésre kötelezettek köre

3. A gyermekétkeztetés intézményi térítési díja

4. A gyermekétkeztetés személyi térítési díja

5. További gyermekétkeztetési kedvezmények

Gondozási díj

152. §

1. Gondozásidíj-fizetési kötelezettség

2. Gondozási díj fizetésére köteles személyek köre

3. Gondozásidíj-fizetési kötelezettség időtartama

153. §

A gondozási díj megállapítása

154. §

1. Esetkörök, amikor nem állapítható meg gondozási díj

2. A gyermek gondozásidíj-fizetési kötelezettségének tilalma

3. A gondozásidíj-fizetési kötelezettség elmulasztásának jogkövetkezményei

XXIII. Fejezet: Záró rendelkezések

Hatálybaléptetés

155. §

A Gyvt. hatálybalépése

Átmeneti rendelkezések

156–157. §

1. A Gyvt. 1997. november 1-jei hatálybalépéséhez kapcsolódó hatálytalan átmeneti rendelkezés

2. A hivatásos nevelőszülő díjazására vonatkozó hatálytalan átmeneti rendelkezés

158. §

Az óvodáztatási támogatással kapcsolatos hatálytalan átmeneti rendelkezés I.

159. §

A krízisközpont működésére vonatkozó hatálytalan átmeneti rendelkezés

160. §

Az otthonteremtési támogatással kapcsolatos átmeneti rendelkezés

160/A. §

Az óvodáztatási támogatással kapcsolatos hatálytalan átmeneti rendelkezés II.

161. §

A Gyvt. által bevezetett új jogintézményekhez kapcsolódó hatálytalan átmeneti rendelkezés

161/A–161/K. §

1. Egyházi kiegészítő támogatás megtérítéséhez kapcsolódó hatálytalan átmeneti rendelkezés I.

2. A gyermektartásdíj megelőlegezése szabályozásának 2012. január 1-jei módosításához kapcsolódó hatálytalan átmeneti rendelkezés

3. Megyei önkormányzati feladatok átvételéhez kapcsolódó hatálytalan átmeneti rendelkezés

4. A gyermektartásdíj megelőlegezése szabályozásának 2012. január 1-jei módosításához kapcsolódó hatálytalan átmeneti rendelkezés

5. Önkormányzati szociális rendelet felülvizsgálatát előíró hatálytalan átmeneti rendelkezés

6. Térítési díjra vonatkozó hatálytalan átmeneti rendelkezés

7. Egyházi kiegészítő támogatás megtérítéséhez kapcsolódó hatálytalan átmeneti rendelkezés II.

8. Az iskoláztatási támogatás szüneteltetéséhez kapcsolódó hatálytalan átmeneti rendelkezés

9. A rendszeres gyermekvédelmi kedvezményhez kapcsolódó kedvezmények szabályozásának 2012. október 1-jei módosításához kapcsolódó hatálytalan átmeneti rendelkezés

10. Az iskoláztatási támogatás szüneteltetéséhez kapcsolódó hatálytalan átmeneti rendelkezés

11. Módszertani intézmény kijelölésének megszűnésére vonatkozó hatálytalan átmeneti rendelkezés

161/L. §

A gyermekvédelmi gyámság bevezetéséhez kapcsolódó átmeneti rendelkezések

161/M. §

A 12 év alatti gyermekek befogadó szülőnél történő elhelyezésének kötelezettsége

161/N. §

Garanciák a nevelőszülőnél elhelyezett gyermek érdekében

161/O. §

A rendszeres gyermekvédelmi kedvezmény szabályozásának 2013. április 1-jei módosításához kapcsolódó hatálytalan átmeneti rendelkezés

161/P. §

Az óvodáztatási támogatással kapcsolatos hatálytalan átmeneti rendelkezés

161/Q. §

A hátrányos, halmozottan hátrányos helyzet fennállásával kapcsolatos átmeneti rendelkezések

161/R. §

1. Az egységes nevelésbe vételi eljárás bevezetéséhez kapcsolódó hatálytalan átmeneti rendelkezés

2. Az utógondozás, utógondozói ellátás módosuló szabályaihoz kapcsolódó hatályos átmeneti rendelkezés

161/S–161/U. §

1. Egyházi fenntartó esetén a módszertani intézménnyel történő együttműködésre vonatkozó hatálytalan átmeneti rendelkezés

2. A rendkívüli gyermekvédelmi támogatással kapcsolatos hatálytalan átmeneti rendelkezés

3. A szociális és gyermekvédelmi ellátások országos nyilvántartásával kapcsolatos hatálytalan átmeneti rendelkezések

161/V. §

A szolgáltatói nyilvántartás bevezetésével kapcsolatos átmeneti rendelkezés

161/Z. §

A Ptk. örökbefogadásra vonatkozó szabályaihoz kapcsolódó átmeneti rendelkezés

Felhatalmazás

162. §

1. A felhatalmazás címzettjei

2. A végrehajtási rendeletek

163. §

1. A nevelőszülői, hivatásos nevelőszülői jogviszony átalakulása foglalkoztatási jogviszonnyá

2. A nevelőszülőknek járó juttatások átalakulása a foglalkoztatási jogviszony bevezetésével

164. §

Az egységes nevelőszülői foglalkoztatási jogviszony bevezetésével összefüggésben a nevelőszülőnél élő gyermekek biztonsága

165. §

A nevelőszülők számára kötelező képesítés megszerzése

166. §

Az ÖFR bevezetésének ütemezése

167–168. §

1. Az utógondozás, utógondozói ellátás változó szabályaihoz kapcsolódó hatálytalan átmeneti rendelkezés

2. A speciális ellátási szükséglet újradefiniálásához és a kettős ellátási szükséglet bevezetéséhez kapcsolódó hatálytalan átmeneti rendelkezés

169. §

A megelőző pártfogás bevezetéséhez kapcsolódó átmeneti rendelkezés

170. §

1. A gyermektartásdíj megelőlegezése szabályozásának 2015. január 1-jei módosításához kapcsolódó átmeneti rendelkezés

2. A szociális és gyermekvédelmi ellátások országos nyilvántartásának bővítéséhez kapcsolódó átmeneti rendelkezések

171–172. §

1. Családi napközi ellátotti csoportjára vonatkozó hatálytalan átmeneti rendelkezés

2. Az óvodáztatási támogatás ellátórendszerből történő kivezetéséhez kapcsolódó hatálytalan átmeneti rendelkezések

173. §

Az óvodai hiányzás miatt is szüneteltethető családi pótlék bevezetéséhez kapcsolódó átmeneti rendelkezés

174. §

1. A „feketelista” bevezetésével kapcsolatos átmeneti rendelkezés

2. A családsegítő és a gyermekjóléti szolgálat integrációjához kapcsolódó átmeneti rendelkezések

175. §

A gyermekek napközbeni ellátásának átalakításához kapcsolódó átmeneti rendelkezések

176. §

A köznevelési információs rendszerbe történő adatszolgáltatáshoz kapcsolódó átmeneti rendelkezés

177. §

Az otthonteremtési támogatás módosuló szabályaihoz kapcsolódó átmeneti rendelkezés

178. §

Elektronikus ügyintézéshez kapcsolódó átmeneti rendelkezés

179. §

A helyettes gyermekvédelmi gyámság bevezetéséhez kapcsolódó átmeneti rendelkezések

180. §

A gyermekbántalmazás, gyermekelhanyagolás megelőzése érdekében bevezetett módosításokhoz kapcsolódó átmeneti rendelkezés

181. §

A bölcsődei felvételnél az új előnyben részesítési szabályok alkalmazása

182. §

Az örökbefogadás utánkövetésének megváltozott időpontjaihoz kapcsolódó átmeneti rendelkezés

183–188. §

Módosuló jogszabályokra vonatkozó hatálytalan rendelkezések

189. §

Az Európai Unió jogának való megfelelés

190. §

JOGSZABÁLYOK JEGYZÉKE