Bankó / Berke / Kiss

Kommentár

a munka

törvénykönyvéhez

Kommentár a munka törvénykönyvéről szóló

2012. évi I. törvényhez

Wolters Kluwer • Budapest, 2017

Kiadja a

Wolters Kluwer Kft.

Budapest, 2017

1117 Budapest, Prielle Kornélia u. 21–35.

Telefon: +36 (1) 464-5656

Fax: +36 (1) 464-5657

e-mail: info-hu@wolterskluwer.com

www.wolterskluwer.hu

Felelős vezető: Tóth Gábor, a Wolters Kluwer Kft. ügyvezetője

Kiadásért felelős: Gócza Éva

A kiadványok szerkesztéséért felelős: dr. Rajházi Mónika

Felelős szerkesztő: dr. Antal Ildikó

Műszaki szerkesztés: Wolters Kluwer Kft.

Grafikai tervezés: Wolters Kluwer Kft.

Nyomdai előkészítés: KorrInfo Kft.

ISBN 978-963-295-675-6

Termékkód: YEB1720

Kiadványaink megtekinthetők és megvásárolhatók szakkönyvesboltunkban a Kiadó címén, továbbá a shop.wolterskluwer.hu portálon.

Minden jog fenntartva, beleértve a sokszorosítás és a mű bővített, illetve rövidített változatának kiadási jogát is.

A Kiadó írásbeli hozzájárulása nélkül sem a teljes mű, sem annak bármely része semmiféle formában (fotokópia,

mikrofilm vagy más hordozó) nem sok szorosítható.

Szerzők:

dr. Bankó Zoltán

dr. Berke Gyula

prof. dr. Kiss György

A szerzők a 2016. szeptember 1-jei lezárású „A kommentár a munka törvénykönyvéhez” című eredeti művet az azóta bekövetkezett változások alapján átdolgozták.

Az eredeti mű szerzői:

dr. Bankó Zoltán

dr. Berke Gyula

dr. Kajtár Edit

prof. dr. Kiss György

dr. Kovács Erika

Kézirat lezárva:

2017. március 24.

Harmadik, átdolgozott kiadás

© dr. Bankó Zoltán, dr. Berke Gyula, dr. Kajtár Edit, prof. dr. Kiss György, dr. Kovács Erika,

Budapest, 2012, 2014, 2017

© Wolters Kluwer Kft., Budapest, 2012, 2014, 2017

RÖVIDÍTÉSEK JEGYZÉKE

95. számú

Egyezmény

A munkabér védelméről szóló, a Nemzetközi Munkaügyi Konferencia 1949. évi 32. ülésszakán elfogadott 95. számú Egyezmény

1952-es Pp.

1952. évi III. törvény a polgári perrendtartásról

1959-es Ptk.

1959. évi IV. törvény a Polgári Törvénykönyvről

1978-as Btk.

1978. évi IV. törvény a Büntető Törvénykönyvről

1992-es Mt.

1992. évi XXII. törvény a Munka Törvénykönyvéről

2003/88/EK

irányelv

az Európai Parlament és a Tanács 2003. november 4-i 2003/88/EK irányelve a munkaidő-szervezés egyes szempontjairól

2016-os Pp.

a polgári perrendtartásról szóló 2016. évi CXXX. törvény

Áht.

2011. évi CXCV. törvény az államháztartásról

Alaptörvény

Magyarország Alaptörvénye (2011. április 25.)

ÁPB

ágazati párbeszéd bizottság

Ápbtv.

2009. évi LXXIV. törvény az ágazati párbeszéd bizottságokról és a középszintű szociális párbeszéd egyes kérdéseiről

Art.

2003. évi XCII. törvény az adózás rendjéről

Btk.

2012. évi C. törvény a Büntető Törvénykönyvről

Csztv.

2011. évi CLXXV. törvény az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról

Ctv.

2006. évi V. törvény a cégnyilvánosságról, a bírósági cégeljárásról és a végelszámolásról

Cstv.

1991. évi XLIX. törvény a csődeljárásról és a felszámolási eljárásról

Ebt.

2003. évi CXXV. törvény az egyenlő bánásmódról és az esélyegyenlőség előmozdításáról

Ebtv.

1997. évi LXXXIII. törvény a kötelező egészségbiztosítás ellátásairól

Egyezmény

A Fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló egyezmény és az ahhoz kapcsolódó Fakultatív Jegyzőkönyv kihirdetéséről

Elektronikus

kereskedelemről

szóló irányelv

az Európai Parlament és a Tanács 2000/31/EK (2000. június 8.) irányelve a belső piacon az információs társadalommal összefüggő szolgáltatások, különösen az elektronikus kereskedelem egyes jogi vonatkozásairól

Eütevtv.

az egészségügyi tevékenység végzésének egyes kérdéseiről szóló 2003. évi LXXXIV. törvény

Eütv.

1997. évi CLIV. törvény az egészségügyről

FEOR

Foglalkozások Egységes Osztályozási Rendszere

Flt.

1991. évi IV. törvény a foglalkoztatás elősegítéséről és a munkanélküliek ellátásáról

Gt.

2006. évi IV. törvény a gazdasági társaságokról

ILO

Nemzetközi Munkaügyi Szervezet

Info tv.

2011. évi CXII. törvény az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról

Jat.

2010. évi CXXX. törvény a jogalkotásról

Ket.

2011. évi CXII. törvény a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól

Kjt.

1992. évi XXXIII. törvény a közalkalmazottak jogállásáról

Közv. tv.

2002. évi LV. törvény a közvetítői tevékenységről

Kp.

2017. évi I. törvény a közigazgatási perrendtartásról

Ktv.

1992. évi XXIII. törvény a törvény köztisztviselők jogállásáról

Kttv.

2011. évi CXCIX. törvény a közszolgálati tisztviselőkről

Met.

1996. évi LXXV. törvény a munkaügyi ellenőrzésről

MTVSZ

Munkaügyi Tanácsadó és Vitarendező Szolgálat

Mt.

2012. évi I. törvény a munka törvénykönyvéről

Mth.

2012. évi LXXXVI. törvény a munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvény hatálybalépésével összefüggő átmeneti rendelkezésekről és törvénymódosításokról

Munkavéd tv.

1993. évi XCIII. törvény a munkavédelemről

NAIH

Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság

Nmtvr.

1979. évi 13. törvényerejű rendelet a nemzetközi magánjogról

OBH

Országos Bírósági Hivatal

OBT

Országos Bírói Tanács

OVSZ

Országos Vérellátó Szolgálat

Ptv.

2012. évi CLIX. törvény a postai szolgáltatásokról

Ptk.

2013. évi V. törvény a Polgári Törvénykönyvről

Róma I.

Az Európai Parlament és a Tanács 593/2008/EK (2008. június 17.) rendelete a szerződéses kötelezettségekre alkalmazandó jogról

Róma II.

Az Európai Parlament és a Tanács 864/2007/EK (2007. július 11.) rendelete a szerződésen kívüli kötelmi viszonyokra alkalmazandó jogról

Római Egyezmény

az Európai Közösségek tagállamai között létrejött, a szerződéses kötelmekre alkalmazandó jogról szóló, 1980. június 19. napján Rómában aláírt egyezmény

Sztv.

2006. évi X. törvény a szövetkezetekről

Tbj.

1997. évi LXXX. törvény a társadalombiztosítás ellátásaira és a magánnyugdíjra jogosultakról, valamint e szolgáltatások fedezetéről

Ttv.

1996. évi XXXI. törvény a tűz elleni védekezésről, a műszaki mentésről és a tűzoltóságról

Tptv.

1996. évi LVII. törvény a tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás tilalmáról

Vht.

1994. évi LIII. törvény a bírósági végrehajtásról

2012. ÉVI I. TÖRVÉNY

A MUNKA TÖRVÉNYKÖNYVÉRŐL

ELSŐ RÉSZ

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

I. fejezet

BEVEZETŐ RENDELKEZÉSEK

1. A törvény célja

1. § E törvény a tisztességes foglalkoztatás alapvető szabályait állapítja meg a vállalkozás és a munkavállalás szabadságának elve szerint, tekintettel a munkáltató és a munkavállaló gazdasági, valamint szociális érdekeire.

Az Mt. a magyar jogrendben

A magyar jogalkotásban – noha a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény (a továbbiakban: Jat.) erre vonatkozó kifejezett rendelkezést nem tartalmaz – szokásossá vált, hogy a jogalkotó a jogszabályban [gyakran a Magyarország Alaptörvénye (2011. április 25.) (a továbbiakban: Alaptörvény) valamely rendelkezésére is utalva] megjelöli a jogalkotási célt, azokat az alapvető érdekeket és szempontokat, amelyek megvalósítását szolgálja a jogalkotói döntés. Erre rendszerint a törvények preambulumában kerül sor. A munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvény (a továbbiakban: Mt.) ettől – és a Munka Törvénykönyvéről szóló 1992. évi XXII. törvénytől (a továbbiakban: 1992-es Mt.) is – eltérően, külön szabályhelyen foglalja össze a törvényalkotás célját.

Amint az Mt. Indokolása rámutat, az Alaptörvény kiemelt jelentőséget tulajdonít a munkán alapuló közösségnek, társadalomnak. Az Alaptörvény a NEMZETI HITVALLÁS részében azt rögzíti: „Valljuk, hogy a közösség erejének és minden ember becsületének alapja a munka, az emberi szellem teljesítménye.” Az ALAPVETÉS M) cikk (1) bekezdése szerint „Magyarország gazdasága az értékteremtő munkán és a vállalkozás szabadságán alapszik”. Az Alaptörvény SZABADSÁG ÉS FELELŐSSÉG részében szintén szól a munka jelentőségéről. Ezt a jog és a kötelesség oldaláról is kinyilvánítja. Az előbbi értelmében a XII. cikk (1) bekezdése kimondja, hogy „Mindenkinek joga van a munka és a foglalkozás szabad megválasztásához, valamint a vállalkozáshoz.” Az utóbbi tekintetében: „Képességeinek és lehetőségeinek megfelelő munkavégzéssel mindenki köteles hozzájárulni a közösség gyarapodásához.” A munka és foglalkozás szabad megválasztása sajátos alapjog, amely – más alapjogokkal szemben – nem az állam tartózkodását, hanem érvényesülésének elősegítése érdekében tevőleges magatartását kívánja meg. Ezt fejezi ki az Alaptörvény XII. cikk (2) bekezdése is: „Magyarország törekszik megteremteni annak feltételeit, hogy minden munkaképes ember, aki dolgozni akar, dolgozhasson.” A vállalkozás joga – eltérően a munka és a foglalkozás szabad megválasztásának jogától – alapvetően gazdasági megfontolások miatt részesül védelemben. A vállalkozáshoz való jog ún. gazdasági alapjog.

A törvény célja az, hogy a tisztességes foglalkoztatás szabályait úgy állapítsa meg, hogy mindkét alapjog érvényesülését elősegítse. A törvény a „tisztességes foglalkoztatás” kifejezéssel a munkáltató oldalán fennálló követelményt fogalmaz meg. A tisztesség ebben az értelemben nem más, mint a másik fél érdekeinek figyelembevétele, amelynek a munkaviszony minden létszakában jelen kell lennie. Ez az általános követelmény a törvényben – ahol annak kiemelése szükséges – az egyes intézményeknél külön is megjelenik.

A rendelkezés elsősorban deklaratív természetű, normatív – a törvény hatálya alá tartozók jogait és kötelességeit megállapító közvetlen – tartalma nincs. Normativitása ebből kifolyólag a törvény rendelkezéseinek értelmezése körében jöhet(ne) szóba, ugyanakkor az Mt. 5. §-a önálló értelmezési alapelveket (szabályokat) tartalmaz, amelyek a jogalkalmazás számára irányadók.

Az Mt. általános indokolása is – több vonatkozásban – utal a jogalkotási célra. Említésre érdemes az a megállapítása, hogy az Mt. megalkotását a 2011 júniusában nyilvánosságra hozott „Széll Kálmán Terv” keretében készített „Magyar Munka Terv” irányozta elő, egyúttal meghatározta az új munkajogi szabályozás célkitűzéseit. Az Mt. 1. §-ában rögzített kettős érdekrendszerre utalva az általános indokolás megállapítja, hogy a fejlett piacgazdaságok foglalkoztatási szabályainak alakításában napjainkra két követelmény vált meghatározóvá, amelyekre – egyéb európai dokumentumok mellett – a Lisszaboni Stratégiára épülő ún. Zöld Könyv (COM/2006/708 final) mutatott rá. A Zöld Könyv a munkajog XXI. századi modernizálásával kapcsolatos kívánalmak megfogalmazására törekedett, illetve egyrészt a rugalmas foglalkoztatás megteremtésének, másrészt a munkavégzők szociális biztonsága fenntartásának érdekében szükséges jogalkotási lépésekre irányította a tagállamok figyelmét. Ez a szempont fokozottan jelenik meg az Mt.-nek a munkaviszony egyes típusaira vonatkozó szabályozása körében.

Az Mt. rendelkezései (különösen a 299. §) alapján rögzíthető, hogy a törvény céljai között az európai munkajogi normák átvétele is megjelenik, ám a törvény emellett figyelemmel van a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (a továbbiakban: ILO) keretében létrejött olyan egyezményekre is, amelyekhez Magyarország csatlakozott.

Noha az Mt. 1. §-a a munkáltató és a munkavállaló gazdasági és szociális érdekeire utal, a törvény hatálya az ún. kollektív munkajogi jogalanyokra is kiterjed. Szabályozási rendszerének alapvető célja e tekintetben az, hogy a legkevésbé korlátozza a felek ún. kollektív autonómiáját, azaz egymáshoz fűződő viszonyuk rendezését és a munkaviszonyok (kollektív szerződéses vagy üzemi megállapodásos) szabályozását (lásd különösen az Mt. 277. §-át).

Kapcsolódó jogi szabályozás

Alaptörvény

Jat.

Kapcsolódó európai uniós jogi szabályozás

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság (2007/C 175/17) véleménye Zöld könyv – A munkajog korszerűsítése szembenézve a XXI. század kihívásaival

2. A törvény hatálya

2. § (1) E törvény hatálya

a) a munkáltatóra,

b) a munkavállalóra,

c) a munkáltatói érdek-képviseleti szervezetre,

d) az üzemi tanácsra, valamint

e) a szakszervezetre

terjed ki.

(2) E törvény

a) XVI. fejezetét a kölcsönvevőre,

b)

alkalmazni kell.

1. Az Mt. hatályára vonatkozó rendelkezések

A jogszabály alkalmazásának körét – általában – a hatályára vonatkozó rendelkezések jelölik ki. Amint az Mt. Indokolása rámutat, a törvény hatályára vonatkozó szabályoknak az Mt. 2–4. §-ba iktatására elsősorban a hazai (munka)jogi jogalkotási tradíciók okán került sor. E szabályok kiemelése ugyanis abban az esetben és annyiban indokolt, ha és amennyiben az Mt. alkalmazási köre (az alkalmazás kötelezettsége) magának a törvénynek vagy egyéb jogszabálynak (esetünkben például a nemzetközi magánjogi jogszabálynak) a rendelkezéseiből nem tűnik ki egyértelműen. Az Mt. esetében ilyen jogalkalmazási nehézség nem merül fel, hiszen annak szabályaiból egyébként egyenesen következik (az elkülönült szabályok hiányában következne) annak hatálya is. Az Mt. alkalmazásának körében – azonosan a hatályosságra vonatkozó általános szabályokkal – a személyi, tárgyi, területi és időbeli hatály kérdése vizsgálható. Az Mt. időbeli hatályát az Mt. 298. §-a kapcsán vizsgáljuk.

2. Az Mt. személyi hatálya

Az Mt. hatályára vonatkozó rendelkezések beiktatására tehát sokkal inkább tradicionális jogalkotás-technikai okból, mintsem rendszertanilag, illetve a jogalkalmazás szempontjából elengedhetetlenül szükséges körülmény miatt került sor. Ez a megállapítás különösen helytállónak látszik az Mt. 2. § rendelkezéseivel kapcsolatban, amely a törvény személyi hatályát jelöli meg, azaz azoknak a jogalanyoknak a körét, akik/amelyek az Mt.-t jogi kapcsolataikban alkalmazni kötelesek. Magától értetődően ilyenek a munkaviszony alanyai, valamint a kollektív munkajogi jogalanyok az Mt. 2. § (1) bekezdésének megfelelően.

Az Mt. személyi hatálya alá tartozó munkáltatók körében utalunk arra, hogy az Mt. 33. § rendelkezése szerint a munkáltatói képesség kelléke a(z általános polgári jogi) jogképesség. A törvény ugyanakkor több olyan rendelkezést tartalmaz, amely a munkaviszony egyes fajtáira vonatkozó szabályok körében a munkáltatói minőség sajátos többletkellékeit határozza meg, ilyen rendelkezés például a munkaerő-kölcsönzés esetében a kölcsönzőre vonatkozó előírás (Mt. 215. §). Ugyanez rögzíthető a köztulajdonban álló munkáltatóval fennálló munkaviszony szabályozása (Mt. 204–207. §) körében, ahol az Mt. 204. § határozza meg az érintett munkáltatói kört. Az 1992-es Mt. Harmadik Rész XII. fejezete a közigazgatási szervekkel fennálló munkaviszonyt szabályozta. Az Mt. az ilyen tárgykörű rendelkezést mellőzi, mivel ez a közszolgálati jog egyes törvényeiben kap helyet a jövőben.

Hasonlóan a munkáltatói alanyi körhöz, a törvény hatálya alá tartozó munkavállalói kör is differenciált, illetve a különböző jogállású munkavállalói csoportok munkaviszonyai különös szabályozásban részesülnek. Ilyen munkavállalói csoportok: a fiatal munkavállaló (Mt. 4. §), a cselekvőképtelen munkavállaló (Mt. 212. §), a nyugdíjas munkavállaló [Mt. 294. § g) pont]; de az is jellemző, hogy az egyébként az általános munkavállalói képességgel (Mt. 34. §) rendelkező munkavállaló valamely tulajdonságára (egészségi állapot, családjogi helyzet stb.) tekintettel állapít meg az Mt. különös szabályokat a munkaviszonyban, méltányolva az adott személyes körülmények miatt indokolt szociális védelmi igényt.

3. Az Mt. tárgyi hatálya

A jogszabály tárgyi hatálya azoknak a jogviszonyoknak a körét jelöli ki, amelyekben azt alkalmazni kell. Az Mt. a hatályára vonatkozó rendelkezések (Mt. 2–4. §) körében nem tartalmaz külön szabályt e tekintetben, ám egyéb rendelkezései egyértelműen meghatározzák a jogviszonycsoportot. Az Mt., illetve általában a munkajogi jogszabályok a függő (önállótlan) munka jogviszonyait szabályozzák. Az Mt. XV. fejezete a munkaviszony egyes típusaira vonatkozó különös szabályokat tartalmaz. E jogviszonyoknak az a jellemzője, hogy noha munkaviszonynak minősülnek abban az értelemben, hogy a függő (önállótlan) munka jogviszonyai, ám valamilyen lényeges elemükben (időtartamunkban, alanyaikban, a teljesítés módjában, a teljesítés időtartamában) olyan sajátosságokkal rendelkeznek, amelyek különös – az általánostól eltérő – szabályozásukat teszi indokolttá. Az Mt. XIII–XIV. fejezete a munkaviszonyhoz szorosan kapcsolódó kárfelelősségi viszonyokat szabályozza. A munkajog, illetve az Mt. szabályozási tárgyát képezik az ún. kollektív munkajogi viszonyok is. Az Mt. Negyedik Rész a munkaügyi viták szabályait tartalmazza.

Az Mt. tárgyi hatálya ugyanakkor – az életviszonyok szoros kapcsolata miatt – túlmutat az említett individuális és kollektív munkajogi, valamint felelősségi és munkaügyi vitás jogviszonyokon. Ez egyrészt abban nyilvánul meg, hogy a munkaviszonyhoz kapcsolódó egyéb jogviszonyokat is szabályoz. E körbe tartozik a tanulmányi szerződéses jogviszony (Mt. 229. §) és a versenytilalmi megállapodás alapján keletkező jogviszony (Mt. 228. §).

Több esetben előfordul az is, hogy az Mt. – jellegzetesen háromalanyú jogi pozíciókban – munkaviszonyban nem álló felek jogaira és kötelességeire vonatkozó rendelkezéseket tartalmaz. Ennek indoka az, hogy e jogi kapcsolatok tárgyilag szorosan kapcsolódnak a munkaviszonyhoz. Ilyen rendelkezést találunk az Mt. 20–21. §-ában a képviselet intézménye körében is, amennyiben az a képviselt és a (nem munkaviszonyban álló) képviselő közötti kapcsolatra is vonatkozik. A munkáltató személyében bekövetkező változás (Mt. VI. fejezet) intézményrendszerében ilyen természetű szabály az Mt. 37. §-ában található rendelkezés, amely az átadó munkáltatónak az átvevővel szembeni tájékoztatási kötelezettségét rendezi. Az Mt. 39. § – ugyanebben az intézményi körben – az egyetemleges felelősségi szabályok megállapításával a korábbi munkáltató felelősségét (is) rögzíti a vele szemben esedékessé vált munkavállalói követelésekért. Az Mt. 53. § (1) bekezdésének rendelkezése szerint a munkáltató jogosult a munkavállalót más munkáltatónál is foglalkoztatni (az 1992-es Mt. 106. §-a szerinti kirendelés intézménye). Ez a foglalkoztatási helyzet – logikailag – feltételezi a munkáltatók közötti (előzetesen létrejött) jogi kapcsolat meglétét, ám a jogalkotó az Mt.-ben nem kívánta e jogi kapcsolatot szabályozni (eltérően az 1992-es Mt.-től), hanem azt teljes egészében az érintett munkáltatókra bízta. (Jegyezzük meg: a fogadó fél esetében jogi értelemben vett munkáltatóról nem is beszélhetünk.) A munkajogi kártérítési felelősséghez kapcsolódó intézményrendszer körében is találkozunk olyan szabállyal, amely túlmutat az Mt. általános tárgyi (és ezzel személyi) hatályán. Ilyen az Mt. 174. § (1) bekezdése, illetve az Mt. 176. § (1) bekezdése alapján a (felelősség)biztosítóra vonatkozó rendelkezés. A háromalanyú jogi helyzetek jellegzetes példáit találjuk az Mt. XV. fejezetében a munkaviszony egyes típusaira vonatkozó különös szabályok között. Szempontunkból – azaz a nem munkaviszonyban álló felek kapcsolatainak rendezése szempontjából – most külön is említésre méltó az Mt. XVI. fejezetében szabályozott munkaerő-kölcsönzés, amelyhez kapcsolódóan az Mt. 217. §-a a kölcsönbeadó és a kölcsönvevő közötti jogviszony szabályait állapítja meg.

Kapcsolódó jogi szabályozás

1992-es Mt.

3. § (1) E törvény rendelkezéseit a nemzetközi magánjog szabályaira tekintettel kell alkalmazni.

(2) E törvényt – eltérő rendelkezés hiányában – akkor kell alkalmazni, ha a munkavállaló a munkát rendszerint Magyarországon végzi.

(3) E törvény XIX. és XX. fejezetét alkalmazni kell, ha a munkáltató székhelye vagy önálló telephelye Magyarország területén van.

1. Az Mt. területi hatálya

A jogalkalmazás számára a legnagyobb nehézséget az Mt., illetve általában a magyar munkajog területi hatályával kapcsolatos kérdések okozzák, különösen olyan tényállásokban, amelyek ún. külföldi elemmel rendelkeznek. Ilyen külföldi elem a munkaviszonyban leggyakrabban az, hogy a munkavégzés helye olyan államban van, amely nem azonos a felek személyes jogával, illetve a közöttük fennálló munkaviszonyban esetleg (egyébként) alkalmazandó joggal. Hasonló eset az is, hogy a felek személyes joga nem azonos, illetve a munkaviszonyban a munkát olyan állam területén kell végezni (teljesíteni), amelyik eltér a felek (esetleg mindkét fél) személyes jogától.

Az Mt. 3. § (2) bekezdése szerint a törvényt – eltérő rendelkezés hiányában – akkor kell alkalmazni, ha a munkavállaló a munkát rendszerint Magyarországon végzi. Ez a szabály tulajdonképpen az Mt. területi hatályára vonatkozó általános rendelkezést rögzíti. Az Mt. 3. § (1) bekezdése ugyanakkor kimondja, hogy a törvényt a nemzetközi magánjog szabályaira tekintettel kell alkalmazni.

2. A nemzetközi (kollíziós) munkajog szabályai

Hagyományosan a nemzetközi (kollíziós) magánjog (és e körben a munkajog) szabályai adnak eligazítást arról, hogy melyik jog alkalmazandó abban az esetben, ha a munkaviszony külföldi elemet is tartalmaz. E tekintetben korábban az Európai Közösségek tagállamai között létrejött, a szerződéses kötelmekre alkalmazandó jogról szóló, 1980. június 19. napján Rómában aláírt egyezmény (a továbbiakban: Római Egyezmény) rendelkezései voltak irányadók. Az Európai Unió jogegységesítési folyamata ugyanakkor a kollíziós jogot sem hagyta érintetlenül, és ennek során két rendelet került megalkotásra. A munkajog számára elsősorban a szerződéses kötelezettségekre alkalmazandó jogról szóló, az Európai Parlament és a Tanács 2008. június 17-i 593/2008/EK rendelete (a továbbiakban: Róma I.) releváns, amely a szerződéses kötelezettségekre alkalmazandó jogot szabályozza. Ezt kiegészíti a szerződésen kívüli kötelmi viszonyokra alkalmazandó jogról szóló, az Európai Parlament és a Tanács 2007. július 11-i 864/2007/EK rendelete (a továbbiakban: Róma II.), amelynek 9. cikke kijelöli a munkaharci cselekményekből származó károkért viselt felelősségre alkalmazandó jogot. A munkavállalók szolgáltatások nyújtása keretében történő kiküldetéséről szóló, az Európai Parlament és a Tanács 1996. december 16-i 96/71/EK irányelve, a munkaerő-kölcsönzés egyes szabályairól szóló az Európai Parlament és Tanács 2008. november 19-i 2008/104/EK irányelve és a munkáltató fizetésképtelensége esetén a munkavállalók védelméről szóló, az Európai Parlament és a Tanács 2008. október 22-i 2008/94/EK irányelve is tartalmaz a munkajogviszonyra vonatkozó kollíziós jogi rendelkezéseket. Az előbb említett irányelvhez kapcsolódik az Európai Parlament és a Tanács 2014. május 15-i 2014/67/EU irányelve a munkavállalók szolgáltatások nyújtása keretében történő kiküldetéséről szóló 96/71/EK irányelv érvényesítéséről és a belső piaci információs rendszer keretében történő igazgatási együttműködésről szóló 1024/2012/EU rendelet (az IMI-rendelet) módosításáról.

„Lapozz bele!” módban ezek az oldalak nem érhetőek el.

Kérjük, vásárolja meg a teljes elektronikus könyvet weboldalunkon.

This page is not available in preview mode.

Should you wish to access the complete text, please purchase the full version of this e-book at our webpage.

Table of Contents

RÖVIDÍTÉSEK JEGYZÉKE

2012. ÉVI I. TÖRVÉNY
A MUNKA TÖRVÉNYKÖNYVÉRŐL

ELSŐ RÉSZ

I. fejezet

1. A törvény célja

1. §

Az Mt. a magyar jogrendben

2. A törvény hatálya

2. §

1. Az Mt. hatályára vonatkozó rendelkezések

2. Az Mt. személyi hatálya

3. Az Mt. tárgyi hatálya

3. §

1. Az Mt. területi hatálya

2. A nemzetközi (kollíziós) munkajog szabályai

3. A szabad jogválasztás elve

4. A szabad jogválasztás korlátjai

5. Az ún. „imperatív rendelkezések”

6. A szokásos munkavégzés helye szerinti jog

7. Az alkalmazó telephely joga

8. A körülmények összessége alapján szorosabb kapcsolat

9. A Nemzetközi magánjogról szóló 1979. évi 13. törvényerejű rendelet VIII. fejezetének hatályon kívül helyezése és a 2017. évi XXVIII. törvény

10. Kollíziós jogi szabályok a kollektív munkajogban

4. §

A fiatal munkavállalókra vonatkozó szabályok alkalmazása munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyokban

3. Értelmezési alapelvek

5. §

1. Értelmezési alapelv a belső jogrend alapján – az Alaptörvény

2. Értékteremtő munka, vállalkozás szabadsága

3. A tisztességes verseny szabadsága

4. Az alapjogok elismerése, korlátozhatósága

5. A közösség gyarapodásához való hozzájárulás, mint elvárás

6. A tulajdonhoz való jog, a tulajdon társadalmi felelőssége

7. A munkavállaló egészségét, biztonságát és méltóságát tiszteletben tartó munkafeltételek

8. A kollektív munkajog tartalmi követelményei

9. Az Európai Unió munkajoga

10. A jogról való lemondás, mint magánjogi, szerződésértelmezési probléma

11. A jogról való lemondás, mint közjogi probléma, az alapjogokról történő lemondás

12. A jogról való lemondás értelmezésének alapja

4. Általános magatartási követelmények

6. §

1. A teljesítés módja általában

2. Az elvárhatóság, mint általános magatartási követelmény

3. Az általában elvárhatóság és az adott helyzet kapcsolata a munkajogban

4. Nemo suam turpitudinem allegans auditur

5. A méltányos mérlegelés és a teljesítés meghatározása módjának összefüggése

6. Az arányosság munkajogi megítélése

7. A tájékoztatási kötelesség

7. §

1. Rendeltetésellenes joggyakorlás, joggal való visszaélés; a tényállások példálózó felsorolása

2. A jognyilatkozat pótlása a bíróság által

8. §

1. A munkáltató jogos gazdasági érdekének védelme, mint általános magatartási szabály

2. A véleménynyilvánítás szabadságának korlátozása

5. A személyiségi jogok védelme

9. §

1. A személyiségi jogok védelme a polgári jogi szabályok alkalmazásával

2. A személyiségi jogok megsértésének szankciói

3. A személyiségi jogok érvényesítése

4. A személyiségi jogról való lemondás, a személyiségi jogok korlátozása

10. §

1. Alapfogalmak, alapelvek

2. Belső adatvédelmi felelős, adatvédelmi szabályzat, adatvédelmi nyilvántartás

3. A Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság

4. Adatvédelem a munkajogviszony létesítése körében

11. §

1. A munkavégzés ellenőrzése

2. Kitűző viselése

3. Internethasználat, közösségi oldalak, a használt programok nyilvánossá tétele a munkahelyen belül

4. A munkahelyre érkező hagyományos postai levél kezelése, az e-mailek ellenőrzése

5. A munkahelyi telefonhasználat

6. Kamera

7. Alkohol- és drogteszt a munkahelyen

8. GPS nyomkövető rendszer

9. Biztonsági őr

10. Jogérvényesítés

6. Az egyenlő bánásmód követelménye

12. §

1. Az egyenlő bánásmód problematikája a magánjogban és a munkajogban

2. Az egyenlő bánásmód szabályozása az Mt.-ben

3. A munkaerőpiaci szempontok, mint a megkülönböztetés jogszerű indokai

7. A munkaviszonyra vonatkozó szabály

13. §

1. A munkajogi jogforrási rendszer hierarchiája

2. A relatív diszpozitivitás

3. A munkaszerződés viszonya a magasabb szintű jogforrásokhoz

4. A kollektív megállapodások viszonya az Mt. rendelkezéseihez

5. A norma és az üzemi megállapodás egymáshoz való viszonya (Mt. 268. §)

6. A különböző szintű kollektív szerződések egymáshoz való viszonya

7. A kollektív szerződés és az üzemi megállapodás viszonya

II. fejezet

8. A megállapodás

14. §

A jognyilatkozatok a munkajogban

9. Az egyoldalú jognyilatkozat, nyilatkozat

15. §

1. Az egyoldalú jognyilatkozatok osztályozása

2. A munkáltatói utasítás

3. A „határozat”

4. Az ajánlat

5. Az elállás

10. A kötelezettségvállalás

16. §

A kötelezettségvállalás jogintézménye a munkajogban

11. A munkáltatói szabályzat

17. §

1. A munkáltatói szabályzat jogi természete, rendeltetése

2. A munkáltatói szabályzatok osztályozása

3. A munkáltatói szabályzat hatálya

12. A tájékoztatás

18. §

A tájékoztatás jogintézménye, mint speciális jognyilatkozat

13. A feltétel

19. §

A feltétel kikötésének munkajogi szabályai

III. fejezet

14. A képviselet

20. §

21. §

1. A jognyilatkozat megtételének módjai

2. A képviselet, a munkáltatói jogkör gyakorlása

3. A képviselet jogalapja

4. Az álképviselet problematikája a munkáltatói jogkör gyakorlásával összefüggésben

5. A munkáltatói jogkör gyakorlója

6. A munkáltató tájékoztatási kötelessége a munkáltatói jogkör gyakorlójáról

7. A munkavállalói jognyilatkozat megtételének szabályozása

8. A fiatal munkavállaló, vagy a cselekvőképességében a munkaviszonnyal összefüggő ügycsoportban részlegesen korlátozott munkavállaló jognyilatkozatának érvénytelensége

9. A cselekvőképtelen személy jognyilatkozata

15. Az alaki kötöttség

22. §

23. §

1. A jognyilatkozatok alakisága a munkajogban

2. Az írásbeliség tartalmi követelményei

3. Az írásbeliség sajátos módja

4. A munkáltatói egyoldalú jognyilatkozat megtételének különös szabályai

16. A jognyilatkozat közlése

24. §

1. Az írásbeli jognyilatkozat közlésének módja: az átadás és az elektronikus dokumentum továbbítása

2. A közlés hatályosulása a postai szolgáltatásokról szóló jogszabály szerinti kézbesítés esetén

3. A kézbesítési vélelem, a kézbesítési vélelem megdöntése iránti eljárás

17. A határidő és az időtartam számítása

25. §

26. §

1. Az idő jelentősége a munkajogban

2. A „nap” fogalma

3. A határidő számítása

4. A jognyilatkozat megtételének időbeli követelményei

5. A határidőnek nem minősülő időtartam számítása

IV. fejezet

18. A semmisség

27. §

1. Az érvénytelenségi rendszer

2. A semmisség

3. A semmisség és a munkajogviszony létesítése

4. A semmisség és a munkajogviszony tartalma

5. A semmisség és a munkajogviszony megszűnése, megszüntetése

6. A munkaviszonyra vonatkozó szabály megkerülésével létrejövő megállapodás

7. A színlelt megállapodás

8. A semmisség jogkövetkezménye

9. A határidők

19. A megtámadhatóság

28. §

1. A megtámadás jogi természete

2. Tévedés, megtévesztés

3. A kényszer, a jogellenes fenyegetés

4. Az elírás

5. A megtámadásra jogosultak, a megtámadás határideje, a formai kellékei

6. Lemondás a megtámadásról

20. Az érvénytelenség jogkövetkezménye

29. §

1. Az 1/2010. (VI. 28.) PK vélemény az érvénytelenség jogkövetkezményeiről

2. Az érvénytelenség jogkövetkezményei az Mt. 29. §-a alapján

3. A munkáltató oldalán felmerült okból bekövetkező érvénytelenség

4. A részleges érvénytelenség

5. Az egyoldalú jognyilatkozat érvénytelensége

6. Társadalombiztosítási kötelességek és a munkaszerződés érvényessége

7. Az érvénytelenség eljárásjogi kérdései

30. §

Az érvénytelenségből fakadó kártérítési felelősség

21. A polgári jogi szabályok alkalmazása

31. §

A Ptk. rendelkezéseinek alkalmazási rendje a munkajogi jognyilatkozatokra

MÁSODIK RÉSZ

V. fejezet

32. §

1. A munkáltató és a munkavállaló jogállása

2. Lehet-e ugyanaz a személy munkáltató és munkavállaló egyben?

33. §

1. A munkáltatói minőség feltételei

2. Az ember, mint jogalany – Az ember, mint munkáltató

3. Az ember munkajogi jogalanyisága – A természetes személy munkáltató, mint egyéni vállalkozó

4. Az egyéni cég, mint munkáltató (az egyik köztes megoldás)

5. A jogi személy, mint munkáltató – Az állam, a költségvetési szerv, mint munkáltató

6. A gazdasági társaság (és a hasonló jogállású személyek), mint munkáltató

7. Az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló 2011. évi CLXXV. törvény hatálybalépése utáni állapot

34. §

1. A munkavállaló jogállása

2. A munkavállalás feltétele

22. Eltérő megállapodás

35. §

Eltérés a munkaviszony alanyaira vonatkozó szabályoktól

VI. fejezet

36. §

1. A hazai szabályozás előzményei és kialakulása

2. A hazai szabályozás európai munkajogi alapjai

3. A munkáltató személyében bekövetkező változás szabályainak rendszere az Mt.-ben

4. Az Európai Bíróság jogalkalmazási tevékenysége a munkavállalók jogainak a vállalkozások, üzletek vagy ezek részeinek átruházása esetén történő védelmére vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, a Tanács 2001. március 12-i 2001/23/EK irányelv hatályához kapcsolódóan: az identitását őrző gazdasági egység átadása-átvétele

5. Az ún. kiszervezés megítélése az újabb hazai bírói gyakorlatban

6. A munkáltató személyében bekövetkező változást megalapozó jogügyletek köre az európai és a magyar bírói gyakorlatban

7. A gazdasági társaságok átalakulása

8. A munkáltató személyében bekövetkező változás szabályainak alkalmazása a munkaerő-kölcsönzés és a munkavállalók harmadik személy részére történő átengedése esetében

9. A gazdasági egységhez kapcsolódó, az átszállással érintett munkaviszonyok

10. A munkaviszonyból származó jogok és kötelességek átszállásának időpontja

11. A szünetelő munkaviszony és a munkáltató személyében bekövetkező változás

12. A munkaviszonyból származó jogok és kötelességek automatikus (törvény erejénél fogva bekövetkező) átszállása, a munkajogviszony változatlan tartalommal való átszállása

13. A felszámolási eljárásban való alkalmazás sajátosságai

37. §

Az átadó munkáltató tájékoztatási kötelezettsége az átvevővel szemben

38. §

A tájékoztatási kötelezettség a munkavállalókkal szemben

39. §

Az átadó és az átvevő együttes felelőssége

40. §

A munkavállaló felmondási joga

23. Eltérő megállapodás

41. §

Eltérési lehetőségek a jogutódlási szabályoktól

VII. fejezet

24. A munkaszerződés

42. §

A munkaszerződés és a munkajogviszony fogalma

43. §

A munkaszerződés eltérése

44. §

1. Az alakszerűség, mint sajátos érvényességi követelmény

2. Az írásbeliség elmulasztásának jogkövetkezményei

24/A. A munkaviszony létesítésének különös feltételei

44/A. §

A munkajogviszony létesítésének tilalma

25. A munkaszerződés tartalma

45. §

1. A munkaszerződés kötelező tartalmi elemei

2. A Ptk. szabályainak alkalmazása a 2013. évi CCLII. törvény alapján

3. A munkakörben való megállapodás, mint a munkaszerződés egyik (objektív) szükséges tartalmi eleme

4. Az alapbérben való megállapodás, mint a munkaszerződés másik (objektív) szükséges tartalmi eleme

5. A munkahelyben történő megállapodás

6. A próbaidőben történő megállapodás

26. A munkáltató írásbeli tájékoztatási kötelezettsége

46. §

1. A tájékoztatás jogkövetkezményei

2. A tájékoztatás formai követelménye

3. A tájékoztatás tárgykörei

4. A tájékoztatás speciális szabályai

5. A tájékoztatás határideje

6. Kivételek

7. Eltérés

8. A tájékoztatási kötelesség elmulasztása, mint munkajogi jogvita, és mint a munkaügyi ellenőrzés tárgya

47. §

Tájékoztatás külföldi munkavégzés esetén

27. A munkaviszony kezdete

48. §

49. §

1. A munkaviszony létesítéséhez fűződő időpontok, jelentőségük

2. A munkajogviszony kezdő időpontja

3. A munkába lépés napja

4. A munkaviszony kezdete meghatározásának módja

5. A „nap” kifejezés jelentősége – A munkába lépés időpontja

6. A munkaszerződés megkötése és a munkajogviszony kezdete közötti időszak

7. A feleket terhelő kötelezettségek

8. A munkajogviszony hatályosulását meghiúsító magatartás

9. A meghiúsulás és az elállás közötti elhatárolás

10. A munkaviszonyt meghiúsító magatartás jogkövetkezménye

11. Az elállás joga

12. A munkaszerződéstől való elállás joga

13. A lényeges változás fogalma

14. Az elállás jogkövetkezménye

28. Eltérő megállapodás

50. §

A munkáltató tájékoztatási kötelességére vonatkozó szabályoktól való eltérés

VIII. fejezet

29. Alapvető kötelezettségek

51. §

1. A foglalkoztatási kötelesség rendeltetése, jogi természete

2. Az Mt. 51. § (3) bekezdésében foglalt általános foglalkoztatási követelmény

3. A fogyatékos személyek foglalkoztatásának különleges követelményei

52. §

1. A munkavállaló rendelkezésre állási kötelessége

2. A rendelkezésre állási kötelesség tartalma, összetevői, fázisai

3. A rendelkezésre állási kötelesség kapcsolata a munkavégzési kötelességgel

4. A munkavállaló munkavégzési kötelessége

5. A harmadik személy által nyújtott szolgáltatás („borravaló”) problematikája

30. A munkaszerződéstől eltérő foglalkoztatás

53. §

1. A szabályozás változásának fő iránya

2. A munkaszerződéstől eltérő foglalkoztatás – A különleges munkáltatói utasítási jog

3. A munkaszerződéstől eltérő foglalkoztatás és a munkaszerződés-módosítás kapcsolata

4. A munkaszerződéstől eltérő foglalkoztatás indoka és feltételei

5. Az arányosság követelménye

6. A munkaszerződéstől eltérő foglalkoztatás tartama

7. A védett személyek köre

8. Kollektív szerződéses eltérés lehetősége

9. Tájékoztatás

10. A szerződéses munkakörtől eltérő munkakörben történő ideiglenes foglalkoztatás

11. Díjazás a munkaszerződéstől eltérő munkakörben történő foglalkoztatás esetén

12. A munkaszerződéstől eltérő munkahelyen történő foglalkoztatás

13. A „munkahelytől” való eltérés értelmezése

14. Díjazás a munkaszerződéstől eltérő munkahelyen történő foglalkoztatás esetén

15. A költségtérítés

16. A másik munkáltatónál történő foglalkoztatás

17. A munkáltatói jogkör gyakorlásának problematikája a másik munkáltatónál

18. A díjazás szabályai a másik munkáltatónál

19. A kártérítési felelősség a másik munkáltatónál

20. A másik munkáltatónál történő foglalkoztatás elhatárolása a munkaerő-kölcsönzéstől

21. A hatálybalépés időpontja

31. Az utasítás teljesítésének megtagadása

54. §

1. Más személy életét, testi épségét vagy egészségét, illetőleg a környezetet közvetlenül és súlyosan veszélyeztető utasítás – Megtagadási kötelezettség

2. A munkaviszonyra vonatkozó szabályba ütköző és (vagy) a munkavállaló életét, testi épségét vagy egészségét közvetlenül és súlyosan veszélyeztető utasítás megtagadási lehetőség

3. Eltérés az utasítástól a munkáltató károsodástól való megóvása érdekében

32. Mentesülés a munkavégzési kötelezettség alól

55. §

1. A munkavégzés alóli mentesülés jogintézménye

2. Mentesülés keresőképtelenség esetén

3. Mentesülés emberi reprodukciós eljárással összefüggő kezelés időtartamára

4. Mentesülés kötelező orvosi vizsgálat miatt

5. Mentesülés véradáson történő részvétel miatt

6. Mentesülés gyermek szoptatásának időtartamára

7. Mentesülés hozzátartozó halálakor

8. Mentesülés általános iskolai tanulmányok folytatásának időtartamára

9. Mentesülés tűzoltói szolgálat ellátása időtartamára

10. Mentesülés bíróság vagy hatóság felhívására

11. A különös méltánylást érdemlő személyi, családi vagy elháríthatatlan ok miatti mentesülés

12. Munkaviszonyra vonatkozó szabályban meghatározott mentesülés

13. A mentesítés jogkövetkezményei

14. Mentesülés kötelezettségszegés kivizsgálása miatt

15. Eltérés a munkavégzés alóli mentesülés szabályaitól

33. Jogkövetkezmények a munkavállaló vétkes kötelezettségszegésért

56. §

1. Törvényi felhatalmazás megállapodásra

2. A munkáltató fegyelmezési jogának viszonya a munkajogviszony megszüntetéséhez

3. Az alkalmazható hátrányos jogkövetkezmények jellege, és ezek meghatározása

4. Az alkalmazható hátrányos jogkövetkezmények eljárási rendje

34. Eltérő megállapodás

57. §

A munkavégzési kötelezettség alóli mentesülés szabályaitól való eltérés

IX. fejezet

58. §

1. A munkaszerződés módosítása és a munkajogviszony módosulása

2. A munkajogviszony és a kollektív szerződés, üzemi megállapodás viszonya

3. Közös megegyezés, mint a módosítás érvényességi kelléke

4. A szerződésmódosítási ajánlat elutasításának joga

5. A módosító felmondás

6. A módosítási ajánlathoz kötöttség

7. A módosítás formai kellékei

8. Igényérvényesítési határidők egyoldalú szerződésmódosítás esetén

9. Elhatárolás az utasítási jogtól

10. Elhatárolás a munkaszerződéstől eltérő foglalkoztatástól

11. A határozott időre történő módosítás

12. Tipikus módosítási tényállások – A munkakör módosítása

13. A feladatok egyoldalú változtatása a munkakör módosítása nélkül

14. A munkaköri leírás jelentősége

15. Tipikus módosítási tényállások – A munkahely módosítása

16. A szerződésmódosítást nem igénylő munkahely-módosítás

17. A munkáltató székhelyének vagy telephelyének áthelyezése

18. Tipikus módosítási tényállások – Munkabér módosítása

19. Tipikus módosítási tényállások – A munkaidő módosítása

20. Egyéb tipikus elemek

21. A „munkáltatói gyakorlat”

22. A Ptk. szabályai alkalmazásának mellőzése

59. §

1. A bérfejlesztésre jogosultak köre

2. A bérfejlesztés mértéke

3. A bércsökkentés kérdése

4. A bérfejlesztés elmaradásának jogkövetkezménye

60. §

1. Az intézmény hazai és nemzetközi alapja

2. A hozzájárulási kötelezettség megszűnése

3. A felajánlott új munkakör elutasítása

4. Orvosi vélemény bemutatása

5. Az együttműködési kötelezettség változása

6. Lehet-e a módosítási ajánlat elutasítása felmondási indok?

7. Az elutasítás „alapos oka”

8. A munkafeltételek módosítási kötelezettsége rögzítésének hiánya

9. A díjazás szabályai

61. §

1. A tájékoztatási kötelezettség Európai Uniós jogszabályi háttere

2. A munkáltató tájékoztatási kötelezettsége

3. A munkavállaló szerződésmódosítási ajánlata

4. Jogkövetkezmények

5. Részmunkaidőre irányuló módosítási kötelezettség

35. Eltérő megállapodás

62. §

Eltérési lehetőségek a munkaviszony módosítására vonatkozó szabályoktól

X. fejezet

36. A munkaviszony megszűnése

63. §

1. A munkajogviszony megszűnése és megszüntetése

2. A munkajogviszony megszűnése a munkavállaló halálával

3. Az örökös igényérvényesítési lehetősége és ennek korlátai

4. A nem természetes személy munkáltató jogutód nélküli megszűnése

5. A természetes személy munkáltató halála

6. A munkajogviszony megszűnése a határozott idő lejártával

7. A munkajogviszony megszűnése, ha az átvevő munkáltató nem az Mt. hatálya alá tartozik

8. A munkajogviszony megszűnésének egyéb esetei

37. A munkaviszony megszüntetése

64. §

1. A munkajogviszony megszüntetésének tényállásai

2. A munkajogviszony megszüntetésének alakisága

3. A jogorvoslat igénybevételéről való kioktatás

4. A munkajogviszony megszüntetése közös megegyezéssel

5. A közös megegyezésre irányuló tárgyalások, az ajánlati kötöttség szabályai

6. A megállapodás létrejötte, a „félreérthetetlen és valódi” szándék kifejeződése

7. A közös megegyezés és a munkajogviszony megszüntetésére irányuló egyoldalú jognyilatkozatok viszonya

8. A közös megegyezés megtámadása kényszerre, jogellenes fenyegetésre, tévedésre hivatkozással

9. A közös megegyezés és a munkajogviszonyhoz kapcsolódó mellékmegállapodások sorsa

38. A felmondás

65. §

1. A felmondásról általában

2. A felmondás jogáról való lemondás

3. A felmondási tilalmakról általában

4. A törvényben rögzített felmondási tilalmaktól való eltérés

5. A felmondási tilalmak esetei

66. § (1)–(3)

1. A munkáltatói felmondás indokai

2. A méltányosság a jogalkalmazásban

3. A felmondás indokolása, a valóság és okszerűség

4. Rendeltetésellenes joggyakorlás a munkáltató felmondása során

5. A munkavállaló képességére és a munkaviszonnyal kapcsolatos magatartására történő hivatkozás

6. A munkáltató működési körébe tartozó okra történő hivatkozás esetei

7. Az ún. minőségi csere

8. A munkáltató személyében bekövetkező változás és a munkáltató általi felmondás összefüggései

9. Munkaszerződés-módosítási ajánlat munkavállaló általi el nem fogadása, valamint a munkaviszonyhoz kapcsolódó egyes megállapodások munkavállaló általi felmondása és munkáltatói felmondás

10. Eljárási kérdések

66. § (4)–(7)

Felmondási korlátozás

66. § (8)

Határozott idejű munkaviszony megszüntetése felmondással

66. § (9)

Határozatlan tartamú munkajogviszony felmondása nyugdíjas munkavállaló esetén

67. §

1. A határozatlan időtartamú munkaviszony megszüntetése felmondással

2. Munkavállaló felmondása határozott idejű munkajogviszony esetén

3. Az indokolás tartalma

39. A felmondási idő

68. §

1. A felmondási idő rendeltetése és természete

2. A felmondási idő és a felmondási tilalmak összefüggései

69. §

1. A felmondási idő tartamának meghatározása az Mt.-ben

2. Eltérő megállapodások

70. §

A munkavégzés alóli felmentés

40. A csoportos létszámcsökkentésre vonatkozó szabályok

71. §

72. §

73. §

74. §

75. §

76. §

1. A csoportos létszámcsökkentés az Európai Unió jogrendjében

2. A csoportos létszámcsökkentés fogalma

3. A csoportos létszámcsökkentés fogalmába tartozó jognyilatkozatok

4. A munkáltató tájékoztatási és konzultációs kötelessége a munkavállalói képviseleti szervekkel

5. A csoportos létszámcsökkentésről szóló döntés

6. Csoportos létszámcsökkentésről való tájékoztatás az állami foglalkoztatási szerv felé

7. A csoportos létszámcsökkentésről való tájékoztatás a munkavállalók felé

8. A kiválasztás szempontjai meghatározásának lehetősége

9. A felmondás jogellenessége a csoportos létszámcsökkentés keretében

41. Végkielégítés

77. §

1. A végkielégítés jogi természete

2. A végkielégítésre való jogosultság

3. A végkielégítésre való alanyi jog jogalapja

4. A végkielégítés összegének általános szabálya

5. Az emelt összegű végkielégítés intézménye

6. A végkielégítésre vonatkozó megállapodások kollektív szerződésben, munkaszerződésben – A törvénytől való eltérés lehetőségei

7. A nyugdíjasnak minősülő munkavállaló végkielégítésre való jogosultsága

42. Azonnali hatályú felmondás

78. §

1. Az azonnali hatályú felmondás esetei

2. A súlyos kötelezettségszegésre alapított azonnali hatályú felmondás

3. Az azonnali hatályú felmondás érvényességi követelményei

4. Az azonnali hatályú felmondásra okot adó körülmények rögzítése kollektív szerződésben, munkaszerződésben

5. Az azonnali hatályú felmondás az Mt. 78. § (1) bekezdés a) és b) pontjának azonossága és különbségei

6. Tipikus munkavállalói kötelezettségszegések és magatartások a bírói gyakorlatban

7. Az azonnali hatályú felmondás gyakorlására nyitva álló határidők

8. Azonnali hatályú felmondás a munkavállaló által

79. §

1. Az indokolás nélküli azonnali hatályú felmondás esetei

2. Azonnali hatályú felmondás próbaidő alatt – A próbaidő alatti azonnali hatályú megszüntetés érvényességi kellékei

3. A próbaidő alatti azonnali hatályú felmondás rendeltetésszerűsége

4. A határozott idejű munkajogviszony megszüntetése azonnali hatállyal indokolás nélkül

5. A határozott idejű munkajogviszony azonnali hatályú felmondása a munkáltató által

43. Eljárás a munkaviszony megszüntetése (megszűnése) esetén

80. §

81. §

1. A munkakör átadása és a munkáltatóval történő elszámolás

2. A munkáltató iratkiadási kötelessége

3. A munkáltató kifizetési kötelessége

4. A munkavállaló munkájának értékelésére vonatkozó rendelkezések

44. A munkaviszony jogellenes megszüntetésének jogkövetkezménye

82. §

83. §

1. A munkajogviszony jogellenes megszüntetéséről általában

2. A munkajogviszony jogellenes megszüntetése a munkáltató által

3. A munkajogviszony jogellenes megszüntetésének tényállásai a munkáltató általi megszüntetés esetén

4. Az okozott kár megtérítése

5. Az eredeti munkakörben való továbbfoglalkoztatás választásának szabályozása

6. Az Mt. 82. § (4) bekezdésének jelentősége

7. A munkajogviszony megszűnésének időpontja

84. §

1. A munkajogviszony jogellenes megszüntetésének tényállásai a munkavállalói megszüntetés esetén

2. A jogellenes megszüntetés jogkövetkezményei

3. Az átalánykompenzáción túli kártérítés

4. A munkáltató igényérvényesítése

45. Eltérő megállapodás

85. §

Eltérés a munkaviszony megszüntetésére vonatkozó szabályoktól

XI. fejezet

46. Fogalmak

86. §

1. A munkaidő közösségi jogi fogalma

2. Az Mt. 86. § tartalma

87. §

1. A munkanap, mint naptári nap; a munkanap a munkáltató különleges működése esetén

2. A hét meghatározása

88. §

A napi munkaidő fogalma

89. §

Az éjszakai munka fogalma

90. §

1. A megszakítás nélküli tevékenység

2. A műszak fogalma

3. Az idényjellegű tevékenység

91. §

A készenléti jellegű munkakör fogalma

47. A napi munkaidő

92. §

A napi munkaidő

48. A munkaidőkeret

93. §

94. §

1. A munkaidőkeret közösségi jogi szabályozása, az ún. referencia-időszak

2. A munkaidőkeret, mint a munka teljesítésének meghatározási módja

3. A munkaidőkeret megállapítása

4. A munkaidőkeret tartama; kollektív szerződés és a munkaidőkeret kapcsolata

49. Eljárás a munkaviszony munkaidőkeret lejárta előtti megszűnése esetén

95. §

1. A munkaidőkeret lejárta előtti jogviszony megszűnése során követendő eljárás

2. Az Mt. 95. § (2) bekezdésének tényállásai

3. Az Mt. 95. § (3) bekezdésének tényállásai

4. Az Mt. 95. § (4) bekezdésének tényállásai

50. A munkaidő-beosztás szabályai

96. §

97. §

1. A munkaidő-beosztás módja

2. A munkaidő-beosztás fajtái

98. §

Az elszámolási időszak jogintézménye

99. §

1. A maximális teljes napi munkaidő

2. A maximális heti munkaidő

100. §

Az osztott munkaidő fogalma

51. A munkaidő vasárnapra vagy munkaszüneti napra történő beosztása

101. §

102. §

1. Munkavégzés vasárnap rendes munkaidőben

2. A munkaidő vasárnapra történő beosztása

3. A munkaszüneti nap jogi természete, a munkaidő munkaszüneti napra történő beosztása

52. A munkaközi szünet

103. §

1. A munkaközi szünet tartama

2. A munkaközi szünet kiadásának módja

3. A munkaközi szünet és az osztott munkaidő elhatárolása

53. A napi pihenőidő

104. §

A napi pihenőidő

54. A heti pihenőnap

105. §

55. A heti pihenőidő

106. §

1. A heti pihenőnap és a heti pihenőidő fogalma, elhatárolásuk

2. A heti pihenőnap beosztása

3. A heti pihenőidő beosztása

56. A rendkívüli munkaidő

107. §

108. §

109. §

1. A rendkívüli munkaidő fogalma

2. A rendkívüli munkaidő elrendelésének módja, tartama

57. Ügyelet és készenlét

110. §

111. §

112. §

1. Az ügyelet és a készenlét fogalma, rendeltetése

2. Az ügyelet jogi természetének meghatározása a közösségi jogban

3. Közös szabályok

4. Az ügyelet tartalma – Jogok és kötelességek

5. A készenlét tartalma – Jogok és kötelességek

58. Az egyes munkavállalói csoportokra vonatkozó különös rendelkezések

113. §

Speciális munkaidő-szabályok

114. §

A fiatal munkavállalókra vonatkozó speciális munkaidő-szabályok

59. A szabadság

115. §

116. §

117. §

118. §

119. §

120. §

121. §

1. A szabadság jogalapja

2. A szabadság összetétele, mértéke

60. A szabadság kiadása

122. §

123. §

124. §

125. §

1. A szabadság kiadásának módja, jogosultságok

2. A szabadság kiadásának módja, az elszámolás

61. Betegszabadság

126. §

A betegszabadság jogintézménye munkajogunkban

62. Szülési szabadság, fizetés nélküli szabadság

127. §

A szülési szabadság jogintézménye

128. §

129. §

130. §

A szülői szabadság

131. §

A hozzátartozó ápolására kapott fizetés nélküli szabadság

132. §

A tényleges önkéntes tartalékos katonai szolgálatteljesítés tartamára kapott fizetés nélküli szabadság

133. §

A fizetés nélküli szabadság igénybevétele

63. A munka- és pihenőidő nyilvántartása

134. §

A munkaidő, pihenőidő nyilvántartásának jelentősége

64. Eltérő megállapodás

135. §

A munkaidővel kapcsolatos átmeneti szabályok

XII. fejezet

65. Az alapbér

136. §

A munka díjazásának alapkérdései

137. §

138. §

1. A teljesítménybér

2. A teljesítménykövetelmény

3. A prémium

4. A jutalék

66. A bérpótlék

139. §

1. A bérpótlékokra vonatkozó törvényi szabályozás jogi természete

2. A bérpótlékok számításának alapja

140. §

1. A vasárnapi munkavégzés pótléka

2. A munkaszüneti napon végzett munka pótléka

141. §

A műszakpótlék jogalapja

142. §

Az éjszakai munkavégzés pótléka

143. §

A rendkívüli munkaidőben történő munkavégzés pótléka

144. §

A készenlét pótléka

145. §

1. Az alapbérbe foglalt pótlék

2. A pótlékátalány

67. Díjazás munkavégzés hiányában

146. §

147. §

1. Az állásidő

2. Mentesülés a munkavégzési kötelezettség alól a munkáltató hozzájárulása alapján

3. Mentesülés a munkavégzési kötelezettség alól a törvény alapján és az erre az időtartamra járó díjazás

68. A távolléti díj számítása

148. §

149. §

150. §

151. §

152. §

1. A távolléti díj és az arra vonatkozó szabályok jogi természete

2. A távolléti díj esedékessége

3. A távolléti díj számítása

4. A távolléti díjra vonatkozó hatályos rendelkezések hatálybalépése

69. A kötelező legkisebb munkabér, a garantált bérminimum

153. §

1. A kötelező legkisebb munkabér (minimálbér) és a garantált bérminimum

2. Az elvárt béremelés

70. A munkabér védelme

154. §

A munkabér védelmére vonatkozó szabályok

155. §

A munkabér elszámolása

156. §

A munkabér elszámolása egyenlőtlen munkaidő-beosztás esetén

157. §

158. §

1. A munkabérfizetési kötelezettség teljesítése általában

2. A bírósági és közjegyzői letét

3. A tartozáselismerés és az egyezség

159. §

A munkabér készpénzben történő kifizetése

160. §

A munkabér késedelmes kifizetésére vonatkozó szabályok

161. §

A munkabérből való levonás szabályai

162. §

A beszámítás jogintézménye a munkajogban

163. §

A munkabérről való lemondás

164. §

A jogalap nélkül kifizetett munkabér visszakövetelhetősége

71. Eltérő megállapodás

165. §

A munka díjazására vonatkozó szabályoktól való eltérés lehetőségei

XIII. fejezet

72. Felelősség az okozott kárért

166. §

1. A munkáltatói kártérítési felelősség jogi természete, főbb jellemvonásai

2. A munkáltatói kárfelelősségi szabályok személyi hatálya

3. A munkaviszony, mint a kártérítési felelősség feltétele, a színlelt szerződés és az érvénytelen munkaszerződés

4. A munkajogviszonnyal való összefüggés

5. Káresetek, melyek kívül esnek a munkáltatói kárfelelősségi körön

6. Az ok-okozati viszony

7. A munkáltató mentesülésének feltételei

8. Az ellenőrzési kör

9. Körülmények, amellyel nem kell számolnia a munkáltatónak

10. A kár elkerülésének elvárhatósága és az elháríthatatlanság

11. A munkaszerződéstől eltérő munkavégzéssel összefüggő és a több munkáltatóval összefüggő károsodás

167. §

168. §

1. Az előreláthatóság fogalma, alkalmazása a munkajogban

2. Az előreláthatósági elv alkalmazása a polgári jogban

3. Mentesítés rendkívüli méltánylást érdemlő körülmények alapján

4. A munkavállaló vétkes közrehatása, a kármegosztás

5. A kárenyhítési kötelezettség

6. A saját sorsú megbetegedés

7. A munkavállaló károsodásának más vetületei, a munkáltató büntetőjogi felelőssége, a munkáltató felelőssége a társadalombiztosítási szerv irányában

73. A kártérítés mértéke és módja

169. §

170. §

1. A kár fajtái, a munkavállalói kártérítési igény típusai

2. A vagyoni kár, az elmaradt jövedelem

3. A rendkívüli erőfeszítés

4. A dologi károk

5. A munkáltató felelőssége a munkavállaló munkahelyre bevitt tárgyaiban, dolgaiban bekövetkezett károkért

6. A megtérítendő költségek

7. A nem vagyoni kár és a sérelemdíj

8. A nem vagyoni kártérítés és a sérelemdíj a bíróság esetjogában

9. Az egyéb károkozó magatartás és az egyéb (nem a munkavállaló életét, testi épségét, egészségét, illetve vagyontárgyát sértő) kár

171. §

172. §

173. §

1. A hozzátartozó kára

2. A kártérítés összegének meghatározása

3. A kártérítést csökkentő tételek

4. A járadék

5. Az általános kártérítés

174. §

A megállapított kártérítés módosítása

175. §

176. §

1. Az igényérvényesítési határidő és az elévülés

2. Az elévülés számításánál önálló tételek, a szakaszos elévülés

3. Igazolás

74. A polgári jogi szabályok alkalmazása

177. §

A polgári jogi szabályok alkalmazhatósága a munkajogi kárfelelősség körében

75. Eltérő megállapodás

178. §

A kárfelelősségre vonatkozó szabályoktól való eltérés lehetőségei

XIV. fejezet

1. A munkavállalói kártérítési felelősség szabályozásának rendszere

2. A munkavállalói kártérítési felelősség általános jogalapi eleme

3. Munkavállalói kárfelelősség az Mt. 53. § alkalmazása körében (a munkaszerződéstől eltérő foglalkoztatás esetében)

4. Különös munkavállalói kárfelelősségi szabályok az Mt.-ben

5. A munkáltató kártérítési igényének érvényesítése

76. A felelősség általános szabályai

179. §

1. A vétkesen okozott kár megtérítésének jogalapja

2. A felelősség alóli mentesülés (kimentés)

3. A bizonyítási kötelezettség

4. A kártérítés mértéke

5. A Ptk. szabályainak alkalmazása a munkavállalói kárfelelősség körében

77. A megőrzési felelősség

180. §

1. A megőrzési felelősség jogalapja

2. A pénztáros, pénzkezelő vagy értékkezelő megőrzési felelőssége

3. A megőrzésre átvett dologban bekövetkező rongálódás

4. A munkavállalói megőrzési felelősség alóli mentesülés (kimentés)

5. A bizonyítási kötelezettség és teher

6. A kártérítés mértéke és a kármegosztás

78. Több munkavállaló együttes felelőssége

181. §

Több munkáltató együttes felelősségének szabályai

79. Felelősség a leltárhiányért

182. §

183. §

184. §

185. §

186. §

187. §

188. §

1. A leltárfelelősség jogi természete

2. A leltárfelelősség jogalapja

3. A leltárhiány megállapítására (a felelősség érvényesítésére) irányuló eljárás

4. A leltárhiányért való munkavállalói felelősség mértéke

5. A leltárhiányért való felelősség érvényesítése

80. A munkavállalói biztosíték

189. §

1. A munkavállalói biztosíték jogintézményéről

2. A munkavállalói biztosítékra irányuló megállapodás

3. A munkavállalói biztosíték nyújtása

4. A munkavállalói biztosíték kezelése és felhasználása (a munkáltatói igény kielégítése)

5. A munkavállalói biztosíték visszafizetése

81. A kártérítés mérséklése

190. §

A kártérítés mérséklésének lehetősége

82. Eltérő megállapodás

191. §

A kártérítési felelősségre vonatkozó szabályoktól való eltérés lehetőségei

XV. fejezet

83. A határozott idejű munkaviszony

192. §

1. A határozott idejű munkajogviszonyokról általában

2. A határozott idejű munkajogviszony fogalma

3. A határozott idejű foglalkoztatás érdekkihatásai

4. A határozott idejű munkaszerződés megkötésének indoka

5. A határozott idejű foglalkoztatás időtartama

6. A határozott idejű munkajogviszony határozatlan idejűvé alakulásának problematikája, ha a munkavállaló tovább dolgozik

7. Az úgynevezett láncszerződések problematikája a magyar munkajogban

84. Munkavégzés behívás alapján

193. §

A behívás alapján történő munkavégzés

85. A munkakör megosztása

194. §

A munkakörmegosztás

86. Több munkáltató által létesített munkaviszony

195. §

1. A több munkáltató által létesített munkajogviszony fogalma, sajátosságai

2. A munkaszerződés tartalma

3. A munkajogviszonyból származó jogok és kötelezettségek

4. A munkajogviszony megszűnése, megszüntetése

87. A távmunkavégzés

196. §

197. §

1. A távmunkavégzés fogalma

2. A távmunkavégzésre irányuló megállapodás, a munkaszerződés tartalma

3. A tájékoztatási kötelezettség speciális tartalma

4. A távmunkavégzésre létrejött munkajogviszonyból származó jogok és kötelezettségek

5. A távmunkával kapcsolatos speciális munkavédelmi szabályok

88. A bedolgozói munkaviszony

198. §

199. §

200. §

1. A bedolgozó munkaszerződésének tartalma

2. A bedolgozói munkajogviszonyból származó jogok és kötelezettségek

89. Az egyszerűsített foglalkoztatásra vagy alkalmi munkára irányuló munkaviszony

201. §

Az egyszerűsített foglalkoztatás a magyar munkajogban

202. §

203. §

Az egyszerűsített foglalkoztatásra irányuló munkajogviszony létrejötte

90. A köztulajdonban álló munkáltatóval fennálló munkaviszony

204. §

205. §

206. §

207. §

1. A köztulajdonban álló munkáltatókra vonatkozó szabályozás előzményei, a szabályozás célja

2. A köztulajdonban álló munkáltatókkal létesített munkajogviszony sajátosságai

91. A vezető állású munkavállaló

208. §

1. A Ptk. szerinti vezető tisztségviselő és az Mt. szabályai szerint vezető állásúnak minősülő munkavállaló

2. A vezető állású munkavállaló fogalma

3. A munkáltató vezetője

4. A vezető helyettese

5. A cégvezető jogállása

6. A vezetőnek minősített munkavállaló

7. A „kiemelkedő jelentőségű munkakör”

8. A „fokozottan bizalmi jellegű munkakör”

209. §

1. A munkaszerződés teljesítésére vonatkozó eltérő szabályok a vezetőknél

2. A vezetők felelőssége

3. A munkajogviszony jogellenes megszüntetéséért való felelősség

210. §

A munkajogviszony megszüntetése vezetőknél

211. §

1. Összeférhetetlenségi szabályok

2. A további munkavégzésre irányuló jogviszony korlátozása

3. A részesedés szerzésének korlátozása

4. A hozzátartozókra vonatkozó korlátozások

5. Az összeférhetetlenségi szabályok megszegésének jogkövetkezményei

92. A cselekvőképtelen munkavállaló

212. §

1. A cselekvőképtelen személy munkajogviszony létesítésének alkotmánybírósági megítélése

2. A cselekvőképtelen személy által létesített munkajogviszony

93. Eltérő megállapodás

213. §

Eltérések a munkaviszony egyes típusait meghatározó szabályoktól

XVI. fejezet

94. Fogalmak

214. §

1. A munkaerő-kölcsönzés fogalma, terminológiai kérdések

2. A munkaerő-kölcsönzés alanyai

3. A kikölcsönzés időtartama

215. §

A kölcsönbeadó fogalma

216. §

1. A munkaerő-kölcsönzési tilalmak

2. A sztrájktörés tilalma

3. A visszakölcsönzés tilalma – Az Mt. 216. § (1) bekezdésének eredeti c) pontja alapján – A szabály feloldása az Mth. által

4. Az ideiglenesség korlátja

5. A más munkáltatónál történő foglalkoztatás tilalma

6. Érvénytelen (jogviszonylétesítés-tilalmi, közvetítői díj) kikötések

95. A kölcsönbeadó és a kölcsönvevő közötti jogviszony

217. §

1. A kölcsönbeadó és a kölcsönvevő megállapodásának jogi természete

2. Együttműködési, tájékoztatási szabályok, a kölcsönvevő tájékoztatási kötelezettsége

3. A munkáltatói jogkör megosztása

96. A kölcsönzésre irányuló munkaviszony

218. §

1. A kölcsönzésre irányuló munkaszerződés

2. Tájékoztatási kötelezettség

97. Az egyenlő bánásmód követelménye

219. §

1. Az egyenlő bánásmódra vonatkozó szabály a magyar munkajogban

2. Az egyenlő bánásmód szabályai az Mt.-ben

3. Kivételek az egyenlő bánásmód követelménye alól

98. A munkaviszony megszüntetése

220. §

1. A munkaerő-kölcsönzésre irányuló munkajogviszony speciális megszüntetési szabályai

2. A felmondás

3. Az azonnali hatályú felmondás

99. A kártérítési felelősség

221. §

A munkaerő-kölcsönzés speciális kárfelelősségi szabályai

100. Eltérő megállapodás

222. §

1. Kógens rendelkezések

2. Kollektív szerződés eltérési lehetőségei

3. Nem alkalmazható szabályok

XVII. fejezet

223–226. §

1. Az iskolaszövetkezetek keretében történő munkavégzés szabályozása – út a Munka törvénykönyvéből a Szövetkezeti törvénybe

2. Az iskolaszövetkezet tagjának személyes közreműködése

3. A tagsági megállapodás

4. Az iskolaszövetkezet és a szolgáltatás fogadója közötti jogviszony

5. A tagsági megállapodások

6. Az iskolaszövetkezet és a tagja közötti jogviszony

7. A külső szolgáltatásra vonatkozó tagsági megállapodás tartalma

8. Kárfelelősségi szabályok

9. A fiatal munkavállalókra vonatkozó rendelkezések alkalmazása

10. A munkajogviszonyok módosítása, megszűnése

101.

227. §

XVIII. fejezet

102. A versenytilalmi megállapodás

228. §

1. A versenytilalmi megállapodás fogalma

2. Elhatárolás a titoktartástól és a versenyjogban megjelenő versenytilalmi megállapodástól

3. A munkáltató jogos érdekét veszélyeztető magatartás

4. A versenytilalom időtartama

5. A munkavállalónak fizetett ellenérték

6. A versenytilalmi megállapodás módosítása

7. Az elállás

8. A munkaviszony megszűnésének, megszüntetésének hatása a versenytilalmi megállapodásra

9. A versenytilalmi megállapodás megszegése, a kötbér

10. A jogutódlás hatása a versenytilalmi megállapodásra

11. A köztulajdonban álló munkáltatóval fennálló munkajogviszony esetében alkalmazható rendelkezések

103. A tanulmányi szerződés

229. §

1. A tanulmányi szerződés intézményének szabályozása az Mt.-ben; az Mth. rendelkezései

2. A tanulmányi szerződés alanyai és megkötése

3. A munkáltató személyében bekövetkező változás szabályainak alkalmazása a tanulmányi szerződés esetében

4. A tanulmányi szerződés tartalma

5. A tanulmányi szerződés megszegése és ennek következményei

6. A tanulmányi szerződés megszűnése és megszüntetése

7. A tanulmányi szerződésből származó igények érvényesítése

HARMADIK RÉSZ

XIX. fejezet

230. §

A munkaügyi kapcsolatokra vonatkozó szabályok rendszere

231. §

1. A koalíciós szabadság a nemzetközi egyezményekben

2. A koalíciós szabadság fajtái

3. Az egyéni pozitív koalíciós szabadság

4. A negatív koalíciós szabadság

5. A kollektív koalíciós szabadság

6. A koalíciós szabadság védelme egyéb törvényekben

232. §

233. §

234. §

1. A tájékoztatáskérés joga

2. A tájékoztatási kötelezettség terjedelme, tárgyköre

3. Titoktartási kötelezettség

4. A véleménynyilvánítás joga

5. Konzultáció kezdeményezésének joga

XX. fejezet

104. Általános szabályok

235. §

236. §

1. Az üzemi alkotmányjog helye a kollektív munkajog rendszerében

2. Az üzemi alkotmányjog a régi Mt.-ben

3. A munkavállalói részvétel szabályozása az Mt.-ben – Általános szabályok

4. Az üzemi tanács választása szempontjából releváns fogalmak

5. Az üzemi tanács rendszere

6. Központi üzemi tanács

7. Vállalatcsoport szintű üzemi tanács

237. §

Az üzemi tanács taglétszáma

238. §

239. §

Az aktív és a passzív választójog

105. Az üzemi tanács választása

240. §

241. §

242. §

243. §

244. §

245. §

246. §

247. §

248. §

249. §

1. Az üzemi tanács választásának előkészítése – A választási bizottság

2. A jelöltállítás

3. Az üzemi tanács választásának lebonyolítása

4. Az üzemi tanács tagja, póttagja

5. A választással összefüggő jogvita, és annak feloldása

106. A központi és a vállalatcsoport szintű üzemi tanács

250. §

251. §

A központi üzemi tanács létrehozása

107. Az üzemi tanács megszűnése

252. §

253. §

254. §

Az üzemi tanács megszűnési esetei

108. Az üzemi tanács tagja megbízatásának megszűnése

255. §

256. §

257. §

Az üzemi tanács tagja megbízatásának megszűnése

109. A gazdasági egységek összevonása, szétválasztása, valamint a munkáltató személyében bekövetkező változás

258. §

1. A szabályozás közösségi jogi háttere

2. Az Mt. szabályozása

110. Az üzemi tanács működése

259. §

260. §

261. §

Az üzemi tanács megalakulása

111. Az üzemi tanács feladata és jogköre

262. §

263. §

264. §

265. §

266. §

1. Az üzemi tanács általános feladata és az ehhez kapcsolódó jogok

2. A munkáltató kötelességei az üzemi tanács általános feladataira tekintettel

3. A közös döntés intézménye

4. A munkáltató véleménykérési kötelessége az Mt. 264. §-a alapján

5. A munkáltató tájékoztatási kötelessége a munkáltató személyében bekövetkező változás esetén

6. Az üzemi tanács magatartása a munkáltatónál szervezett sztrájk esetén

112. Az üzemi megállapodás

267. §

Az üzemi megállapodás jogi természete, rendeltetése az Mt. 267. §-a alapján

268. §

1. A kollektív szerződés tartalmának részben megfelelő üzemi magállapodás az Mt. 268. §-a szerint – Az intézmény rendeltetése

2. Az üzemi megállapodás megkötésének feltételei

3. Az üzemi megállapodás tartalma

4. Az üzemi megállapodás megszűnése

113. Az üzemi megbízott

269. §

Az üzemi megbízottra vonatkozó szabályok

XXI. fejezet

270. §

1. A szakszervezet fogalma

2. A szakszervezet elnevezése

3. A szakszervezet alapítása

4. A munkáltatónál képviselettel rendelkező szakszervezet

271. §

1. A hátrányos megkülönböztetés tilalma

2. A koalíciós szabadság

272. §

1. A kollektív szerződéskötés joga

2. A munkavállalók tájékoztatásának joga

3. Szakszervezeti propaganda joga

4. A véleménynyilvánítás és konzultáció kezdeményezésének joga

5. A képviselet joga

6. A szakszervezeti tagdíj ingyenes átutalásának joga

7. A munkáltató helyiségei használatának joga

273. §

1. A szakszervezeti tisztségviselők munkajogi védelmének célja

2. A munkajogi védelemben részesülő szakszervezeti tisztségviselők köre

3. A védelem időtartama

4. A közvetlen felsőbb szakszervezeti szerv fogalma

5. Az egyetértési jog gyakorlásának formai követelményei

6. Az egyetértési jog gyakorlásának tartalmi követelményei

7. Az egyetértés bírói ítélettel való pótlása

8. A munkajogi védelem megsértésének jogkövetkezményei

274. §

1. A munkaidő-kedvezmény intézménye

2. A munkaidő-kedvezmény igénybevételének szabályai

275. §

A munkáltató területére történő belépés joga

XXII. fejezet

114. A kollektív szerződés megkötése és tartalma

276. §

1. A kollektív szerződéskötési képesség általános kelléke

2. A munkáltatói érdekképviselet kollektív szerződéskötési képessége

3. A munkáltató, illetve több munkáltató kollektív szerződéskötési képessége

4. A szakszervezet kollektív szerződéskötési képessége

5. Kollektív szerződéskötési képesség az ágazati párbeszéd bizottságban (ÁPB) létrejött kollektív szerződés esetében

6. A kollektív szerződéskötési képesség és az Mt. hatálybalépése

7. A kollektív szerződés megkötése és módosítása

277. §

1. A kollektív szerződés jogi természete és helye a munkaviszonyra vonatkozó szabályok rendszerében

2. A kollektív szerződés tartalma

3. Az ún. kötelmi hatályú megállapodások (kötelmi rész)

4. Az ún. normatív hatályú megállapodások (a munkaviszonyra vonatkozó szabályok)

5. A kollektív szerződés érvénytelensége és az érvénytelenség jogkövetkezményei

278. §

A kollektív szerződés alakisága

115. A kollektív szerződés hatálya

279. §

116. A kollektív szerződés megszűnése

280. §

281. §

1. A kollektív szerződés hatálya

2. A tárgyi hatály

3. A területi hatály

4. Az időbeli hatály – A kollektív szerződés hatálybalépése (időbeli hatályának kezdete)

5. Az időbeli hatály – A kollektív szerződés megszűnése a felek megállapodása alapján

6. Az időbeli hatály – A határozott időtartamra kötött kollektív szerződés

7. Az időbeli hatály – Az ún. utóhatály

8. Az időbeli hatály – A bontó feltétel

9. Az időbeli hatály – A kollektív szerződés felmondása

10. Az időbeli hatály – A felek jogutód nélküli megszűnésének jogkövetkezménye a kollektív szerződés időbeli hatályára

11. Az időbeli hatály – A szakszervezet kollektív szerződéskötési képességének elvesztése

12. A személyi hatály

13. A kollektív szerződés kiterjesztése – A kiterjesztés funkciói

14. A kollektív szerződés kiterjesztése – Az ÁPB keretében létrejött kollektív szerződés kiterjesztése

15. A kollektív szerződés kiterjesztése – Az ÁPB keretén kívül megkötött kollektív szerződés kiterjesztése

16. A kollektív szerződés kiterjesztése az egészségügyi ágazatban

117. A munkáltató személyében bekövetkező változás

282. §

1. A kollektív szerződéses munkafeltételek fenntartása az európai munkajogban

2. A kollektív szerződéses munkafeltételek fenntartásának szabályai az 1992-es Mt. szerint

3. A kollektív szerződéses munkafeltételek fenntartásának kötelessége az Mt. 282. §-a alapján

118. Eltérő megállapodás és felhatalmazás

283. §

284. §

Eltérő megállapodások a kollektív szerződésre vonatkozó szabályoktól

NEGYEDIK RÉSZ

XXIII. fejezet

285. §

1. Jog-, érdekvita; egyéni, kollektív vita

2. A munkajogi igény

3. A fizetési felszólítás

4. Igényérvényesítés a munkáltató mérlegelési jogkörében hozott döntésével szemben

5. Igényérvényesítés az Mt. 295. §-ban foglaltak alapján a magyarországi foglalkoztatás tartamára

6. A munkaügyi per fogalma és szabályozása a Polgári Perrendtartásban

7. A munkaügyi bíróság helye az igazságszolgáltatási struktúrában

8. A közigazgatási és munkaügyi bíróság hatásköre

9. A munkaügyi bíróság hatáskörén kívül eső esetek

10. A munkaügyi bíróság illetékessége

11. Az egyeztetés

286. §

287. §

288. §

289. §

290. §

1. Az elévülési idő, az elévülés általános szabályai

2. A bűncselekménnyel okozott kár megtérítésére irányuló igény elévülése

3. A 30 napos elévülési idő

4. A tájékoztatásra vagy a konzultációra vonatkozó szabály megszegésével kapcsolatos igény érvényesítésének elévülése

5. A munkáltatói kárigény elévülési ideje

6. A halasztó hatály

7. A kollektív szerződésben meghatározott jogcím alapján fennálló igény érvényesítésének eltérő szabályai

XXIV. fejezet

291. §

292. §

293. §

1. A viták peren kívüli feloldásának lehetőségei

2. Az egyeztetés

3. A békéltetés

4. A közvetítés

5. Döntőbíráskodás

ÖTÖDIK RÉSZ

294. §

Az Mt. fogalommeghatározó rendelkezései

295. §

1. A munkavállalók határon átnyúló mozgásának két formája az Európai Unióban

2. A kiküldetés és az önálló munkavégzés elhatárolása

3. Az Európai Unió alapszabadságai és a nemzeti alapjogok közötti ütközés

4. Az Európai Parlament és a Tanács 96/71/EK irányelvének célja

5. A kiküldetés fogalma és formái

6. Az irányelv hatálya

7. A fogadó ország alkalmazandó szabályai

8. A vállalatcsoporton belüli kiküldetés

9. Az ideiglenes külföldi munkavégzés szabályozása a magyar jogban

10. A 96/71/EK irányelv magyar jogba történő átültetésével kapcsolatos korábbi problémák

11. A Magyarországra kiküldött munkavállalóra alkalmazandó szabályok

12. Egységes szabályozás minden Magyarországra küldött munkavállalóra

13. A kiküldetésre vonatkozó szabályok hatálybalépésének időpontja

14. A költségtérítés

15. Az építőipari tevékenységre vonatkozó speciális szabályok

296. §

Speciális kiküldetési szabályok

297. §

Tájékoztatási kötelezettség

298. §

Az Mt. hatálybalépésével kapcsolatos szabályok

299. §

Az Európai Unió munkajogi tárgyú irányelvei